Webera cruda (L.) Bruch. 
A .M. -Tátrában sok helyen gyűjtötték 10 ), különösen az északi 
oldalán e mohát. 
Gyűjtöttem e mohát többek közt a Vaskapu (Skalna Wrata)-nál 
1603 m. t. sz. f. m.-ben (1906. VII./23.), mely helyen való előtör 
dulását Hazslinszky a M. -Tátrában mint ((legmagasabb állomás»-t 
ismeri 11 ), Chalubinski 2555 m. magasságban is gyűjtötte 13 ); szed- 
tem még a Stierberg-től keletre haladó «Rothbaumgrund»-völgyben 
körülbelül 900 m. magasságban. 
A Vaskapu-nál gyűjtött példák közt 
pár egyénnek ivaros generatióján két 
sporophvton ül; az egyiknek sétája 8 mm. 
s felfelé álló, tokja 1 mm. hosszú ; a má- 
siknak sétája 14 mm. s lefelé csüngő, 
tokja 3 mm. hosszú. 
Érdekesebb a «Rothbaumgrund» völgy- 
ben gyűjtött példa, melynek szára csú- 
csán 3 sporophvton ül (1. ábra) A három 
sporophytonnak sétája nem egyenlő hosz- 
szúságú, különösen egy jóval hosszabb, 
mint a másik kettő. A capsulák is nem- 
csak hosszaság. hanem alak tekintetében 
is eltérők egymástól ; mindegyik spórákat 
érlelt. Gyűjtöttem : 1906. VÍI./13. 
Timmia austriaca Hedw. 
A M.-Tátrának több helyéről ismere- 
tes 13 ), mésztartalmú kőzeteket kedvelő e 
moha. Bőven vegetál a bélai mészhavasok 
keleti részén emelkedő Stierberg előhe- 
gyén a Kobili Wrch mészszikláin több 
csepkőbarlang környékén. 
Több alkalommal olyan példákat gyűjtöttem, amelyeknél két 
sporophvton fejlődött ki az ivaros generálion. 
l0 ) Matti, és Természettud. Közlemények IV. (1865 — 66.) p. 438.; Chalu- 
binski : Enumeratio musc. frond. Tatr. p. 82. ; «Hedwigia» XLIII. p. 131. ; 
Wahlenberg, Reiimann, Krupa és Hazslinszky (Magy. bírod, mokfl.-ban) min- 
den közelebbi hely megnevezése nélkül említik e mohát a M. -Tátrából. 
") Éjszaki Magyarhon lombmohai. — Math. és Természettud. Közlemények 
IV. (1865 — 66.) évf. p. 438. 
12 ) Chalubinski : Enumeratio muse. frond. Tatr. p. 82. 
,s ) Limpricht : Über die Laubmoose dér Holien Tatra. — 52. Jahres- 
berieht dér Schlesischen Gesellschaft ftir vaterlandisehe Cultur p. 93. ; Lim- 
pricht: Xovitáten aus dér Laubmoosflora dér Holien Tatra. — U. o. p. 130.; 
Juratzka : Die Laubmoosflora v. Oesterr.-Ungarn. Wien 1882. p. 335. ; Ciiali - 
binskí : Enumeratio musc. frond. Tatrensiam p. 103. 
helyen, különösen a 
