63 
sűrűn pillásak, a liguriai növény levélszélei kártyás élüek, kopa- 
szok («bordées d’une margue membraneuse»). A mi növényünk 
levelei lapjukon alul is fölül is, kopaszak, a liguriai ellenben a 
levéllemez alján pillás («hérissée dans le bas de cils peu abondants»). 
Ezek az állandó különbségek választják el a mi Colchicum- unkát 
a Colchicum Bertolonii Stev. -tői. 
Melyik név illeti meg már most a magyar, horvát, dalmát, 
bosznia-herczegovinai növényt? Rouy (1. c.) a -Janka Colchicum 
hungaricum-át összecsatolva a Colchicum bulbocodioid.es MB. és 
Colchicum Catacuzenium HELDR.-al, az általa felállított Colchicum 
Biebersteinii n. sp. alá sorolja synonymonként, mert JANKÁ-nak a 
Természetrajzi Füzetekben megjelent kulcsba foglalt diagnózisát 
helytelennek találja. Ez az összefoglalás nem helyeselhető, mert 
úgy a Colchicum bulbocodioides M. B. mint a Colchicum Catacuze- 
nium Heldr. legalább is külön alfajok, melyek nem igen vonhatók 
össze sem egymással, sem pedig a Colchicum hűmig aricummal. Rouy 
Colchicum Biebersteinii -je tehát szintén «nomen compositum » és 
épp úgy, mint a LiNNÉ-féle Colchicum rnontanum nem állhat meg. 
A magyar, horvát-tengerparti, dalmácziai és bosznia-herczego- 
vinai növény faji rangot nem foglalhat el, de a Colchicum Ber- 
tolonii STEv.-től megkülönböztetln dő, az alá subspecies hungaricum 
(Janka pro. sp.) néven sorolandó. 
Végül még a Colchicum Dörfleri Halácsy-i’ÓI (in Degen u. 
Dörfler Beitr. Z. FI. Albán. u. Maced p. 39) akarok megemlékezni. 
E növény eredeti lelőhelye Albánia. Abban tér el a Colchicum 
Bertolonii Stev. és a subsp. hungaricum (Janka)-íóI, hogy levelei 
úgy éleiken, mint lapjaiknak alsó oldalán is igen sűrűn pillásak. 
Kümmerle -J. Béla dr. úr Zengg mellett (in pratis montanis, loco 
«Medarija» dicto) találta meg a C. Bertolonii subsp. hungaricum 
példái között. Szives beleegyezésével használom fel itt ez adatot. 
(Azenggi növény kevésbbé szőrös mint az albániai!) Degen Árpád dr. 
egyet, magántanár úr szivességéből tudomást szereztem arról, hogy 
Kocsis István ez év tavaszán a horvát Velebit-hegységben akadt 
a Colchicum Dörfleri tipikus példáira, ugyancsak a Colchicum Ber- 
tolonii subsp. hungaricum között. Ezek után úgy látszik, hogy a 
C. Dörfleri Hal. nem bir külön földrajzi elterjedéssel és csak a 
C. Bertolonii ssp. hungaricum körében fellépő különös változat. 
A dolgozatomban jellegzett Colchicum Bertolonii Stev. és 
C. Bertolonii Stev. subsp. hungaricum (Janka pro spec.) legfonto- 
sabb megkülönböztető bélyegeiben az alábbi kulcsban vannak 
egymás mellé állítva : 
A levéllemez széle kopasz, hártyás szegélyű .... 1. 
A levéllemez széle sűrűn pillás élű 2. 
1. A növény kétlevelű, gracilis. Levelei keskenyek, 
virítás idején 2—4 mm. szélesek. A levéllemez élén kopasz, 
hártyás szegélyű, alsó lapján pillás. Virágok száma 1-5. 
Perigonium-sallanjai rózsás-lila színűek, keskenyek kihegye- 
