70 
*Petasites Kablilcianus Tausch. 
Különös és érdekes, hogy ezen növényt a Tátra flórájának 
kutatói mindig elnézték. Ennek a körülménynek csupán csak az lehe- 
tett az oka, hogy növényünk feltűnő virágai április végén és 
május első felében, magasabb régiókban pedig május második 
felében nyílnak, amidőn pedig botanikus csak elvétve kutatott 
hegységünkben. A később fejlődő leveleket nem is vizsgálták, 
avagy épen elnézték és a Petasites hybridus (L.) G. M. Sch. (= 
P. officinalis M.Nc.H.)-el, esetleg a Petasites atbus (L.) GiuTN.-rel 
tévesztették össze. 
A P. KabliJcianus-t először Scherfel Aurél felkai botanikus, 
gyógyszerész gyűjtése nyomán Dk. Borbás Vince közölte a kis- 
tarpataki völgyből. 1 ) Nem valószínűtlen azonban, hogy ezen növényt 
már Haussknec.ht látta Barlangliget közelében lévő Scháchten- 
grundban, s benne az ehhez némely tekintetben hasonló 2 ) Petasites 
niveus ( Vjll.) BAUMG.-t vélvén felismerni, az utóbbi néven helyte- 
lenül közölte. 3 ) 
Miután én 1905 május 14-én épen a Schaehtengrund köze- 
lében olyan Petasitesek szép példáit gyűjtöttem, amelyekre sem a 
P. atbus, sem pedig a P. hybridus diagnózisai ráolvashatok nem 
voltak — s megismervén egyben Borbás adatát is, kezdtem e 
különösnek látszó növény iránt nagyobb figyelemmel lenni. Az 
azóta tartó kutatásaim oda vezettek, hogy a Petasites Kablikianus 
Magas Tátránkban gyakori és tömegesen előforduló növény. 
Lelőhelyein P. alkussal gyakran található, míg a P. hybr idussal 
csak nagyon ritkán társul és akkor is csak ott, ahol tovaterjedését 
a legalsóbb határa szegi. 
Lelőhelyei : a kistarpataki völgy, ahol nagyon közönséges. 
Május 24-én a völgy alsó részében az épen olvadó hómezők között 
mindenütt, különösen a patak partján, virágzásban volt. Fönn a 
tófalon ekkor bontakoztak a bimbós fészkek levélburkaikból; tar- 
pataki vízesések ; itt sok P. atbus- szál él együtt ; a Poprád-patak 
mentén, a Csorbató közelében ott, ahol a patak végleg elhagyja 
a Klotild-utat; a Klotild-út mentén a késmárki-itatótói Barlang- 
liget felé; a Sehwarzwasser völgyében az ú. n. «Tiefergrund»-ban 
a Stösschen és a Bélái mészhavasok között föl egészen a 7 for- 
rásig (ide tartozik Haussknecht fentebb említett scháchtengrundi 
adata) ; a Drechslerliauschen katlana, de fönn a Stirnberg olda- 
lában, amelynek nehezen mászható meredek, füves, szakadékos 
lejtőit nem legeltethetik. Ugyanitt akadtam reá a nehány példány- 
ban még díszlő Cerinthe alpina Kit. -re is; Bélapatak mentén Bar- 
langliget és Zár (Zdjar) község között. Ezen területen láttam csak 
a P. hybridus közelében és pedig erdős, árnyékos helyeken a P. 
>) V. ü. Term. -Tud. Közi. Pótf. 1895. p. 124 — 125. és Term.-Tud. Közi 
1902. p. 372. 
2 ) V. ö. Ö. B. Z. 1890. (XL.) p. 292. 
s) V. ö. Ö. B. Z. 1864. (XIV.) p. 214. 
