87 
tudósok még előzetes tárgyalások esetén sem fognak megegyezésre 
jutni ; azonban valószínűnek tartja, hogy ilyen eszmecserékből 
értékes anyag fog előkerülni, mely később bekövetkezendő esetek 
elbírálásánál lesz felhasználható. Rendkívül fontosnak tartja a 
definitiók megállapítását, hogy vitás kérdésekben (p. o. mi a friss 
datolya, mi a friss borókabogyó stb.) volna mihez tartanunk 
magunkat. 
Wittmack felszólalásában ismételten hangoztatja, hogy nagy 
súlyt helyez arra, hogy a Verband Landw. Versuchs Stationen az 
alakítandó választmányban képviselve legyen. 
Zacharias elnök összefoglalja a vita eredményét s megálla- 
pítja, hogy az előadó első javaslatának keresztülvitele nehézsé- 
gekbe nem ütközik s hogy a második javaslata ellen sem hallot- 
tunk elvi kifogásokat. 
A javaslatok megvalósítását azonban nem tartja könnyű fel- 
adatnak s felhívja a gyülekezet fjeimét arra, hogy ilyen kér- 
dések sokkal könnyebben tárgyalhatok akkor, ha a kiküldendő 
választmány csak kevés tagból áll. 
Drude (Dresden) azt ajánlja, hogy a végleges döntés halasz- 
tassék el. 
Ezután egyesületi ügyek kerültek tárgyalásra. 
Ezekből kiemelem azt, hog} r az egyesület ez idő szerint 240 
tagból áll s hogy az egyesület választmányába Wittmack, Bric.k, 
Voigt, Drude, Zacharias és Behrens tagokat választották be s végül, 
hogy a jövő évi gyűlést Geisenheim-ban fogják megtartani. 
Délután 3 órakor Muth F. dr. (Oppenheim) tartotta meg. 
«A botanika a mezőgazdasági kísérleti állomásokon » 
ezímű előadását. 
Kiemelte, hogy ezen intézeteken az alkalmazott botanika 
mívelóse az alkalmazott vegytan mívelése mögött messze elma- 
radt. 1902-ben Wortmann és Behrens egy közleményükben reá- 
mutattak arra, hogy az ez irányú botanikai kutatások nem szol- 
gáltattak a gyakorlatban értékesíthető eredményeket. 
Az alkalmazott botanikának a mezőgazdasági kísérleti állo- 
másokon voltaképen két irányát mívelik, u in. : 1. az ellenőrző 
s 2. a kutató irányát. 
Előadó következő irányok mívelésében foglalja össze a kísér- 
leti állomások feladatát: 
1. a kultivált növények phvsiologiája, 2. biológiája, 3. patho- 
logiája, 4. a magvizsgálás, 5. talajphysiologia s 6. az erjedés phy- 
siologiája. 
Előadása során kiterjeszkedik a trágyázási kísérletekre, az 
ültetési, ill. vetési távolságok befolyására, szőlők trágyázására, 
a talaj szellőztetésére, a termelt növények biológiájára, éghajlati 
viszonyainkhoz való alkalmazkodására, a mag nemesítésére, mely- 
nél kiemeli a correlativus viszonyok s egyéb figyelembe veendő 
