tényezők fontosságát, a növények állati és növényi ellenségek 
ellen való ellentálló képességére, a növénybetegségekre, a kárte- 
vők ellen való védekezésekre, a növények betegségek iránt való 
fogékonyságára (Praedisposition), a betegségek megelőzésére irá- 
nyított kísérletekre, a betegségek leküzdésére használt chemiai 
szerekre, ezeknek ismét a talaj chemiájára s physiologiai viszo- 
nyaira való befolyására, a gyomok irtására, a gyomok biológiai 
ismeretének fontosságára, a magvizsgálásra, az abraktakarmányok 
vizsgálatára, az összehasonlító növénytermelési kísérletekre (itt felem- 
litem, hogy az előadó az amerikai s déleurópai lóheremag értékére 
nézve osztja STEBLERnek ismert nézetét), a vetőmagvaknak mikroorga- 
nismusaira s állati fertőzéseire, a magvak csirázóképességének megha- 
tározására, ahol a csiráztatási idő megállapítása az, ami még ponto- 
sabb vizsgálatokat igényel (így különösen a Lupinus fajokra vonatko- 
zólag) ; kiterjeszkedik még azon feladat fontosságára, hogy a gazdák 
ismerjék meg a jó s a rossz vetőmag megkülönböztetését, a mag- 
vizsgáló állomások azon feladatára, hogy a káros parasiták 
jelenlétét (iiszök, rozsda stb.) is állapítsák meg; a kultivált növé- 
nyek systematikájának kidolgozására, az abraktakarmányok mikro- 
skopiai vizsgálatára, azok hamisításának s romlottságának felisme- 
résére, a talaj biológiájára, a nitrogénnek s kénnek körfutására, 
a zöldtrágyázásra, a mely utóbbi kérdések tanulmányozásából a 
gyakorlat is nyert valamit. De még igen sok a tenni való. A talaj 
mikroorganismusainak tanulmányozása; a növények tápszerfölvé- 
tele s kihasználása, a trágyázásnak a talaj biológiájára való befo- 
lyása, mindmegannyi kérdés, melynek végleges megoldása még 
sok munkát igényel. 
Az erjedési biológia tanulmányozása az utóbbi időben fényes 
eredményeket szolgáltatott, a bor betegségeinek tanulmányozása 
is folyamatban van. 
Összevetve mind e feladatokat a rendelkezésre álló munka- 
erőkkel, előadó azon meggyőződésének ad kifejezést, hogy az 
alkalmazott botanika növelésére hivatott szakembereknek száma a 
mezőgazdasági kísérleti állomásokon elégtelen s hog}* ezen inté- 
zeteknek kutatási működése ennek következtében meg van bénítva. 
Okát ennek a mezőgazdasági kísérleti állomások történelmi 
kifejlődésében látja; Liebig vetette meg a mezőgazdasági kísérle- 
tezés alapját, követői is első sorban a chemiai irányt növelték, 
s a mezőgazdasági kísérletezés ügye a mai napon is a chemiku- 
sok kezében van. Ezzel szemben a felsorolt botanikai kérdések 
megkövetelik, bog}* ezentúl nagyobb figyelem fordittassék a bota- 
nikai segéderőkre. 
Az előadáshoz hozzászólt Drude. 
Délután a gyűlés tagjai Gróf Sói ms-Laubagh ny. egyetemi 
tanár vezetése mellett megtekintették az egyetem botanikus kertjét. 
