109 
A Radian S. professzor eme 
nemrég felfedezte nevezetes és 
érdekes Bucegia romanicci máj- 
moháról értekezik. Az I. «Über 
das Vorkommen von Bucegia 
romanica-D című részben ismer- 
teti e ritka májmoha a Magas- 
Tátra lengyel- és magyarországi 
oldalán való felfedezésének tör- 
ténetét; felsorolja az összes 
eddig ismert lelőhelyeket [lásd 
Magyar Bot. Lapok 1908. évf. 
37 — 39. oldalát], — A II. : «Un- 
tersuchungen betreffend die 
Morphologie und Anatomie von 
Bucegia » — című részben a 
magas-tátrai élő anyagon 
végzett beható vizsgálatainak 
közli eredményét, melyek Ra- 
dian (Bulletin de l’herbier de 
l’ínst. bot. de Bucarest No 
3—4. 1903.) és a freiburgi 
Műi lee K. DR.-nak (Raben- 
horst’s Krypt. — FI. II. Anti. 
VI. Bnd. Lief. 5. p. 295 — 8.) 
vizsgálatait erősítik meg és 
igen fontos adatokkal bővítik 
ki. A ventralis pikkelyek, a 3 
és különösen részletesen a Q 
receptaculumok, a pseudoperi- 
anthium,a tok falának s a spórák- 
nak tárgyalásához a szerző igen 
fontos kritikai megjegyzéseket 
fűz ; az értékes dolgozatot 24 
szövegközi ábra világosítja meg. 
E. Janchen : Eine botani 
Alpen und den Velebit. (Botan. 
s a Yelebitben.) Mitt. des Naturv 
p. 69—97. 1908. 
Leírása a címben nevezett 
hegységekben tett botanikai 
utazásnak, mely alkalommal a 
Dér Yerf. bescháftigt sich 
in dieser Abhandlung mit dem 
von Prof. S. Radian ent- 
deckten, neuen Lebermoos : 
Bucegia romanica. lm I. Teil 
gibt er unter dem Titel : «Über 
das Vorkommen von Bucegia 
román ica-a die Geschichte dér 
Entdeckung dieser seltenen Art 
auf dér polnischen und un- 
garischen Seite dér Hohen 
Tátra u. stellt ilire bisher be- 
kannten Fundorte zusammen 
(Vgl. Ung. Bot. Bl. Jahrg. 1908. 
p. 36 — 7.) — lm II. Teil teilt 
dér Verf. unter dem Titel : 
«Untersuchungen betreffend die 
Morphologie und Anatomie von 
Bucegia romanica » — die Er- 
gebnisse seiner an dem, aus 
dér H. -Tátra stammendenleben- 
den Matériái durchgeführten 
Untersuchungen mit, welehe 
die von S. Radian (Bulletin de 
l lierbier de l’Inst. bot. de Bu- 
carest No 3—4. 1903.) und Dr. 
K. Müller in Frib. (Raben- 
horst’s Krypt. — FI. II. Anti. 
VI. Bnd. Lief. 5. p 295 — 8.) 
mitgeteilten Ergebnisse bestati- 
gen und mit wichtigen Details 
erweitern. — Den Bau dér 
ventralen Scliuppen, dér 3 — 
und besonders ausführlich dér 
9 Receptacula, des Pseudo- 
perianthes dér Kapselwand und 
dér Sporen bespricht dér Verf. 
mit kritischen Anmerkungen ; 
die wertvolle Abhandlung er- 
lautern 24 Textfiguren. y. 
che Reise in die dinarischen 
utazás a dinarikus havasokban 
Ver. a. d. Univers. Wien VI. 
Schilderung eiuer botani- 
schen Reise in das genannte 
Gebiet, gelegentlich welcker 
