220 
erdélyrészi középhegység 8 helyéről, Simonkai (Érd. fi.) ezeken 
kívül még más 2 helyről sorolja fel a S. Josikaeút. 
A Biharhegység és a Gyalui Havasok vidékén lévő termő- 
helyeket a magas vízválasztók négy körzetre tagolják. 
1. Sebes-Kőrös vízgyűjtő területe (Biharmegye). 
1. Sebes. 2. Csúcsa. 3. Aranyos forrás (Ivolozsmegye). 4. Fe- 
kete tó. 5. Kemecz — <Lunka-Kotuni.» 6. Remecz « Pareu-Fregu- 
czár». 
II. A Fekete-Kőrös vízgyűjtő területe (Biharmegye). 
1. Belényes. 
III. Az Aranyos vízgyűjtő területe (Torcla- Aranyosmegye). 
8. Az Aranyos mentén Albáknál s onnan Felső-Szkerisoráig, 
agyis Felső-Girátdig. 
IV. A Szamos vízgyűjtő területe ( Kolozsmegye ). 
9. Meleg-Számos községnél, valószínűleg a Meleg-Számos 
mentén. 
A felsoroltakon kívül van még egy BAuaiGARTEN-féle termő- 
hely : «Bujfunu», mely helység sem térképeken, sem a helység- 
névtárban nem található; Janka (Term. Fiiz. VIII. 313.) és 
Jávorka (in litt.) szerint ez a hely Hun vadmegyében volna és Boj 
(régebben Bojbunu) községre vonatkozhatik (?). Ezt tehát a termő- 
helyi adat újabb megerősítéséig nem számolom a biztos termő- 
helyek közé. 
Amint fentebb láttuk, az Erdős-Kárpátok termőhelyei 3, 
az erdélyrészi középhegységeké pedig 4 körzetre tagozódnak, s 
csak a magasabb vízválasztók nem engedik meg a kisebb körzetek 
teljes összefüggését. A két nagy termőterületet egymástól azonban 
elég nagy távolság választja el. Ezek közül az Erdős-Kárpátokra 
eső terület kisebb, de onnan mostanáig véletlenül több termőhelyi 
adatunk van. 
A S. Jósikaea az Erdős-Kárpátokon mindenütt kárpáti homok- 
kövön fordul elő. Sokkal nehezebb megállapítani az erdélyrészi 
középhegységbe eső termelőhelyek kőzetének minőségét, mert ott 
sokféle kőzet nagy tarkaságban keveredik. Ennek megállapítá- 
sához nem állanak elég részletes térképek rendelkezésre. 
