247 
pathen, Balkan). Das grieehische R. Grossularia wird von dem 
echten mitteleuropáischen Linnó’s mit einer kurzen Diagnose unter- 
sckieden und mit den Namen R. graecum Simk. belegt. 25. R. 
pseudocynosbati Simk. (cynosbati X grossularia f.). [Gartenhybrid). 
26. R. cynosbati L. (Cilit.). 28. R. stenocarpum Maxim. (Cult.). 
Icones : R. Scopolii , R. pallidigemmum , R. multiflorum. L. 
Tuzson J. : A Potentilla ru- J. Tuzson : Systematische 
pestris rendszertani tagoló- Gliederung und Verbreitung 
dása és elterjedése. dér Potentilla rupestris. 
Ugyanott p. 207 — 218, Beibl. p. 34—38, 2 szövegközti képpel 
(Mit 2 Textfiguren.) 
Szerző a faj felfogására és 
annak tagolódására vonatkozó 
bevezetés után foglalkozik a 
Potentilla rupestris európai*) s 
nyugatázsiai alakjaival. Mint- 
hogy felosztása eltér az annak 
idején előadottól (1. M. B. L. 
19Ü8. 269. o.) a következőkben 
ismertetjük : 
Nach einer Einleitung, in 
welcher dér Verf. seine Ansieh- 
ten über den Artbegriff dar- 
legt, behandelt er die europaei- 
schen*) u. westasiatischen For- 
men dér P. rupestris. Da die 
nunmehr veröt'fentlichte Grup- 
pierung dér Formen von dér 
s. Z. vorgetragenen (vgl. U. B. 
Bl. 1908, p. 269) abweiekt, re- 
producieren wir sie hier: 
Potentilla rupestris L. 
var. 1. gracilis (Friv.) Asch. et Grábn. 
var. 2. villosa (Léc. et Laji.) Tuzson. 
f. 1. suecica Tuzs. 
f. 2. pyrenaica Tuzs. 
var. 3. Benitzkyi (Friv.) Tuzs. 
’subv. 1 . grandikor a (Heuff.) Tuzs. 
f. 1 . banatica (Th. Wolf.) Tuzs. 
f. 2. rumelica Tuzs. 
f. 3. asperula Tuzs. 
subv. mollis (Paní.) Tuzs. 
var. 4. strigosa Th. Wolf. 
var. 5. orientalis (Kell. et Siegfr.) Tuzs. 
var. 6. minor (Boiss.) Tuzs. 
f. 1 . Boissieri Tuzs. 
f. 2. pygmaea (Duby) Tuzs. L. 
Moesz Gusztáv. : Magyar- 
ország Cordyceps-ei. 1. táb- 
lával. — u. ott p 83—91. 
Értékes kritikai feldolgozása 
a hazánkban előforduló Cordy- 
G. Moesz : Die Cordyceps- 
Arten Ungarns. Mit 1 Tafel. 
Ebenda p. 83-91. 
Eine vertvolle kritische Be- 
arbeitung dér in dér Ungarn 
*) (Mit Ausnahme von) A var. Halácsyana (Degen) Th. W. s (und) a 
f. idaea Th. W. kivételével, melyek ismeretlenek a szerző előtt. 
