338 
diese Xerven stets gerade und erst durch das Trocknen werden 
sie geschlángelt. In seltenen Fallen ist diese Schlángelung aucli 
im getrockneten Stádium nur sehr schwach, ausnahmsweise aber 
auch ausserordentlich auffallend. 
Erklarung dér Taíel III. 
Fig. 1. C. autumnale f. typicum (Nat. Gr.). 
Fig. 2. C. autumnale f. pannonicum (Nat. Gr.). 
Fig. 3. C. autumnale f. transsilvanicum (Nat. Gr ). 
Fig. 4. C autumnale f. bnlgarieum (Nat. Gr.). 
Két új Centaurea-keverékfaj Horvátországból. 
Centaureae duoe hybridae novae e Croatia. 
Au4ore' j Wa ^ ,ier (Arad). 
1 táblával. — Mit 1 Tafel. 
Centaurea Rossiana (C. Calcitrapa X deusta) Wagn. et Deg. 
Planta humilis, a basi ramosissima, caulibus angulatis, doccoso- 
puberulis. Foliis imis florendi tempore emarcidis, caulinis supe- 
rioribus anguste lanceolatis, acutis apice mueronatis, supra glabri- 
usculis, subtus papillosis vei, pilis articulatis obsitis, evidenter tri- 
nerviis, hinc inde basi lobo vei lobis nonnullis auetis. Capitula 
solitam, ramulos 1-5 cm. longos terminantia, circiter 2 cm. longa, 
7 mm. diám. Involucri squamae pali ide virescentes ; appendices 
squamarum intimarum seariosae, rotundatae, margine lacerae, medio 
spinula parva plerumque molli terminatae, squamae ceterae spina 
longiori pungente terminatae, spinarum basis membranaeea, margó 
autem + regül ariter fimbriata. Spina magis erecta, pro more tenuis 
et in squamis mediis c. 1 cm. longa. Flosculi rosei, extimi radiántes. 
Fructus ? 
Habitat ad vias pr. Növi in ütőre croatico ubi die 7. X. a. 
1891 detexit Flóráé Croatiae scrutator meritissimus Ludovicus Rossi. 
A Centaurea Rossiana min- 
den tekintetben a két jelzett 
tőfaj között a középen áll. Az 
alacsony sokágú termet, a na- 
gyobb, egyszerű levél, a fész- 
kek hosszúkás alakja, a pikke- 
lyek tövisei stb. a C. Calcitrapa 
L.-re vallanak. A hosszabb ágak, 
az aránylag kevesebb számú 
fészek, főleg a fészek pikke- 
lyek hártyái, a lágyabb, vékony, 
fölfelé meredő tövisek, a belső 
hártyák középső fekete v. sö- 
Centaurea Rossiana steht in 
jeder Beziehung in dér Mitte 
zwischen den zwei Stammel- 
tern. \"on C. Calcitrapa L. hat 
sie den niedrigen, reichiistigen. 
sparrigen Wuchs, die grösseren, 
einfachen Blattéi 1 , die liingeren 
Köpfchen und die Stacheln dér 
Anthodialschuppen, von C. deu- 
sta aber die liingeren Aeste, 
spárlicheren Köpfchen iusbe- 
sondere aber die hiiutige Be- 
randung dér Schuppenanháng- 
