bizarr keveréke csodálatra méltóan éles megfigyeléseknek és téve- 
déseknek, értékes kutatásoknak és nő vény földrajzi szempontból 
lehetetlen adatoknak, herbáriumát, — mely munkájának számos 
talányos részéhez a kulcsot szolgáltatja, — több ízben felosztotta 
és eladta. Az egyik herbáriumot Skofitz Dr. A. közvetítésével 
ÜppoLZER-nek Dr. (a későbbi híres astronomusnak) adta el, aki 
azonban nemsokára felhagyott botan. tanulmányaival és tekinté- 
lyes herbáriumát a wieni botan. kertnek ajándékozta. Tíz fascicu- 
lust azonban barátjának Dr. Halácsy E.-nek ajándékozott, akinek 
herbáriumát Simkovics ép ezek miatt a ScHUR-féle originálék miatt 
tanulmányozta át behatóan. A Schur herbárium egyik részét a 
botan. kert tovább ajándékozta Japánnak; egy másik Sc.HUR-féle 
herbárium a lembergi egyetemé, melyet Simkovics szintén áttanul- 
mányozott, azonban Schur legnagyobb és tulajdonképeni herbá- 
riuma (kb. 20000 faj.) Cosson E. birtokába Párisba került. A bécsi 
és lembergi herbáriumokon kívül Simkovics használta még a 
BAUMGARTEN-herbariumot is, mely akkor Nagy Szebenben volt 
továbbá majd az összes nagyobb hazai herbáriumokat, melyeket 
az 1887*)-ben megjelent munkája előszavában névleg is felsorol. 
Simonkai a ScnuR-féle fajok revisiójánál nagy tudással és a 
legszigorúbb tudományos kritikával járt el. Sok kétes ScHUR-féle 
faj tisztázását köszönhetjük Sím ónk ai : nak , de valamennyi neki sem 
sikerült, úgy hogy némely kritikus nemzetségnél ma is kénytele- 
nek vagyunk Schur munkájára visszatérni. 
Mindenesetre azonban SiMONKAi-nak Erdély flórájáról írt mun- 
kája a magyar botan. irodalom legtökéletesebb és legjelentősebb 
flóramunkája. 
Az 1888. évben egyebek között megjelent «Magyarország és 
környékének Zanótjai» (65. publ.), egyike a legbecsesebb és a 
meghatározásoknál nélkülözhetetlen munkáknak, melyeket a Gytisus 
nemzetségről írtak. 
Bécsi tartózkodásának hatása, az osztrák főváros legjelentő- 
sebb botanikusaival való érintkezés, különösen azonban Kerner által 
reá gyakorolt nagy hatás, későbbi munkáiban félre nem ismerhető 
Már előbb is buzgó követője volt a Kerner -féle tanításoknak, kivált 
a fajfelfogásban és a kritikus systematikai és nomenclaturai kér- 
dések megoldásának Kerner által bevezetett módszerében, most 
pedig evvel a kiváló tudóssal való személyes érintkezés varázsa 
ISiMONKAi-t csak megerősítette abban a véleményében, hogy a 
Kerner által kifejezett nézetek, az általa leszögezett elvek a leg- 
helyesebbek és leglogikusabbak. Kerner hatása már meglátszott 
ott is,' hogy kezdett nagyobb súlyt fektetni a nővén ygeographiai 
megfigyelésekre is. 
*) A czímlap szerint a munka 1886-ban jelent meg, a K. M. Term.-tud. 
Társ. titkárának előszava 1887 j üli as 10-röl, a szerzőnek előszava pedig 1S85 
október 2-ről van keltezve. Valóban azonban az első példányok (Sijik. kézipél- 
dányának sajátkezű bejegyzése szerint) 1887 jalius 25-én kerültek forgalomba. 
