54 
var. pubescens (Gremli). ,\i. Synonym : Knautia silvaiica var. 
pubescens Gremli , Neue Beitr. FI. Schw. III. 10. (1883.) — 
Knautia (Tricheraj centrifrons Bokbás Revis. Knaut. p. 18. 
no. 2. (1904). 
Helvetia: 1. In dumet. m. S. Primo supra Bellagio ad lac. 
Larium (Degen 1893). 
2. Canton Tessin, ad cacum. m. Generoso sápra Capolago 
alt. 1800 m. (Degen 1894. Kn. centrifrons Borbás). 
21. Knautia intermedia Pernh. et Wettst. — < Kn. intermedia 
var. x. Pernhofferiana Szabó. Index p. 19. n. 17. var. a.) 
1. Croatia, Risnják s. Lasaé. 1300 m. (Degen). 
2. Croatia. Sneznik s. Lasaé. 1500 m. (Dege.n). 
22. Knautia sarajevensis (Begk.) Szabó — (Index p. 19. n. 18.) 
1. Sarajevo, in silv. subalp. m. Trebovic 1180 m. (Sagorski 
1903). 
23. Knautia dinarica (Murb.) Mali in Magy. Bot. Lap. VII. 
(1908.) p. 233. — (Syn. Knautia magnifica var. 3 dinarica 
Szabó, Index p. 30. n. 31. [3.) — Kn. magnifica Aut. non 
Boiss. 
A Velebit és a Dinari hegy- 
vidék, de az északi Balkán 
hegyvidékének is eme jellemző 
növénye csak most volt helyesen 
felismerhető és megkülönböz- 
tethető, amidőn Degen velebiti, 
Maly boszniai és a wieni egye- 
temi herbárium újabb boszniai 
s hercegovinál gyűjtései a faj 
elterjedését és változatait ki- 
derítették. Hat változat külön- 
böztethető meg a Knautia dina- 
rica alakkörében.amelyek közül 
a var. strigosa Murbeck növé- 
nyének felel meg sensu stricte, 
de az ő általa adott nevet 
a faj gyűjtő nevének kell 
megtartanunk; a többi ő va- 
rietas közül e helyen csak 
azzal a hárommal foglalkozom, 
amely Degen herbáriumában 
megvan. 
DiesecharakteristisehePflanze 
des Velebit- und Dinaraberg- 
zuges und dér nordbalkanischen 
Gebirge konnte erst jetzt richtig 
erkannt und unterschieden wer- 
den, naeh dem die Sammlun- 
gen Degen’s auf dem Velebit, 
Maly’s auf den bosnischen 
Gebirgen und die neueren bosn. 
und hercegov. Aufsammlungen 
des Wiener Universitatsherbars 
die geographische Verbreitung 
und Gliederung dieser Art 
klargelegt habén. In ihrem 
Formenkreis sind sechs Varie- 
taten zu unterseheiden, von 
welchen die var. strigosa m. s. 
str. dér Pflanze Murbek’s ént- 
spricht ; aber dér Murbeck’sghe 
Name muss für die Art ver- 
wendet werden ; von den übri- 
gen 5 Varietaten bespreche ich 
hier nur die drei, welche im 
Herb. Degen vertreten sind. 
A) Internodia inferiora setis flavescentibus rigidis dense 
strigosa. pedunculus et internodia superiora dense glandulosa. 
cár. strigosa. 
