98 
Thesium Parnassi DC.. H. Drinaca, a törpefenyő régióban. 
Th. divaricatum Jan, H. Mostar. 
Osyris álba L.. D. Ragusa, 
Arisiolochia Clematitis L., B. Dervent. 
Asarum europaeum L., H. Plasa planina, Cvrsnica. 
Rumex Acetosella L., H. Jablanica. 
R. scutatus L., H. Plasa planina. 
R. arifolius All., B. Trebevic. 
R. triangularis DC., H. Cvrsnica. 
Pólygonum viviparum L., H. Drinaca. Prenj planina. 
P. Persicaria L., B. Kobas. 
Silene aeaulis L.. H. Cvrsnica planina, 
S. venosa (Gilib.) Aschers., B. Kobas. 
S. marginata (Kit.), H. Plasa. Cvrsnica. Prenj planina. 
<9. Tenor eana Collá. D. Ragusa «Ombla». 
8. Sendlneri Boiss., B. Trebevic. 
8. Saxifraga L., H. Prenj planina. 
8. Saxifraga L. v. macrocarpa Beck, H. Prenj planina. 
8. graminea Vis., H. Prenj tetején. 
S. livida Willd., B. Trebevic. 
Lychnis Coronaria (L.) Desz. H. Jablanica. 
Heliosperma pusillum (W. et K.) f. piloso-viscidum Yis., H. Plasa, 
Sleme. Drinaca, Cvrsnica, Prenj planina. 
H. Retzdorffianum Maly, H. Jablanica, szikla repedésekben. 
Drypis spinosa L., H. Plasa planina. 
Tunica saxifraga (L.) Scop., H. Plasa planina. Prenj. D. Ragusa, 
T. obcordata M. et R., H. Jablanica. D. Ragusa. 
Dianthus compaclus Kit., B. Trebevic. 
T). racemosus Vis., D. Ragusa «Ombla». 
D. nodosus Tsch., H. Plasa planina. 
D. marisensis Simk. H. Plasa planina, 
D. croaticus Borb., B. Trebevic. H. Plasa. Prenj planina. 
D. deltoides L., B. Trebevic. 
D. Freynii Vandas, H. Drinaca. 
Degen dr. úr közlése szerint 
ez a faj határozottan nagyon 
De- 
közeli rokonságban van az er- 
délyi D. gelidus- szál, melytől 
azonban a csúcs felé nem széle- 
sedő levelében, a csésze-erek 
kisebb számában, kevésbbé ki- 
hegyezett s alig hártyás szélű 
csészefogában, rövidebb szál- 
kás s hirtelenebből a szálkába 
keskenyedő csészepikkelyében 
tér el. 
Cvrsnica. Prenj planina. 
Nach Mitteilung Dr. 
gen’s steht diese Art jedenfalls 
dem siebenbíirgischen B. geli- 
dus S. X. K. sehr nahe, unter- 
scheidet sich aber durch die 
gégén die Spitze nicht ver- 
breiterten Blattéi*, gei‘ingere 
Zahl dér Kelchnerven, weniger 
láng zugespitzte, kaum beran- 
dete Kelchziihne. weniger láng 
begrannte und rascher in den 
Grannenteil verjlingte Ivelch- 
schuppen. 
