137 
ranthus negledus Roch. társa- 
ságában gyűjtött a Bucsecs 
Buksoi és La Omu nevű csúcsai 
között. Hermann felfedezésével 
ennek a növénynek erdélyi elő- 
fordulása véglegesen meg van 
erősítve, mert LERCHENFELD-nek 
Schur által közzétett adatát 
mostanáig kétesnek tartották. 
Új alakként iratik le a Jepi- 
völgy felső részén gyűjtött 
Bromus fibrosus Hack. var. Eo- 
manicus , mely szerinte közép- 
állást foglal el a B. Barcensis 
Simk. s a B. fibrosus között. 
Ennek az űj alaknak közelében 
gyűjtötte szerző a Trisetum 
macrotrichum HACK.-t is, melyet 
a Bucsecsről nem ismertünk. 
Érdekesebb adatok még: 
Carex capillaris, Juncus trig- 
lumis und Scleranthus negledus 
auf dem Bucsecs und zwar zwi- 
schen den Gipfeln Buksoi und 
Omu gesammelt hat. Durch die- 
sen Fund vvird die von Schur 
nach einein LERCHENFELD’-schen 
Exemplar veröffentlichte, etwas 
zweifelhafte Angabe bestátigt, 
und das Vorkommen dieser Art 
in unserem Lande sichergestellt. 
Eine im Jepi-Tal gefundene 
zwischen Bromus fibrosus Hack. 
und B. Barcensis Simk. stekende 
Form wird als var. Eomanicus 
neu beschrieben. In dér Náhe 
derselben wucbs auch Trisetum 
macrotrichum Hack., welche Art 
bisher vöm Bucsecs nieht be- 
kannt war. 
Weitere interessante Angaben 
sind noch : 
Poa Cenisia All. v. média A. et G. (Cárjiacsúcs a Pareng- 
csoportban), B. alpina L. v. flliformis A. et G. (U. o.j, P. badensis 
Haenke (Rozsnyói Várhegy), Carex rigida Good. var. dacica (Heuff.), 
Ivückenth. (Cárjiacsűcs), Epipogon aphyllus (Sinaja, nagy tömegben), 
Papaver alpmum L. pr. Kerneri 
Szerzőnek a Festuca car- 
pathica Dietr. két lelőhelyének 
(a Bárcza patak forrásvidéke 
s a Jepivölgy legfelsőbb része 
a Bucsecsen) közlése kapcsán 
teft ama megjegyzését, hogy 
ez a fű a déli Kárpátokból még 
nem volna ismeretes, tévesnek 
kell minősítenünk, mert a Gra- 
mina Hungar. exs. no. 196. a 
Királykő «Krepatura» nevű 
szakadékából F. pseudolaxa 
Schur. néven, mely az előzőnek 
csak egy formája, már régeb- 
ben kiadta. 
Hayek (Királykő). 
Festuca carpathica Dietr. 
fand dér Verf. am Ursprung 
des Burzenbaches und im ober- 
sten Teile des Jepi-Tales ; doch 
ist diese Art entgegen dér Mei- 
nung des Verf. für die Süd-Ivar- 
pathen nicht neu,da die dórt vor- 
kommende etwas abweichende 
Form : F. pseudolaxa Sc.hur 
schon in dem Exsiccatenwerke 
Gramina hungarica (No 196) 
vöm Berg Királykő ausgegeben 
worden ist. 
L. et D. 
Dr. G. Haberlandt, Die Sinnesorgane dér Pflanzen. 
Sonderabdruck aus dér vierten Auflage dér Physiologischen Pflan- 
zenanatomie. 8°, 64, mit 33 Abbildungen im Text. Leipzig, Engel- 
mann 1909. 
n* 
