196 
míg e mohának pld. a Magas-Tátrában 1000 m. t. sz. f. m.-ban 
van a legmélyebben fekvő termőhelye — t. i. «Javorinától nem 
messze » gyűjtötte F. Kern, — addig a He mád áttörésé-nél 
éppen felével kisebb: 500 m t. sz. f. m.-ban terem. 
A Molendoa Sendtneriana-nak igen sok, különböző európai, 
ázsiai vidékeken gyűjtött példáját volt már alkalmam vizsgálni ; 
eme exsiccatumok s az irodalom alapján edd igeié a t. sz. f. 
legmélyebben fekvő termőhely Schweiz- bán volt : Bern kantonban 
Meir ingen mellett: « Aarschlucht» 610 m t. sz. f. m. gyűjtötte 
Dk. P. Culmann x ). 
Fentiek szerint azonban a Molendoa Sendtneriana függő- 
leges elterjedési vonalának legmélyebb pontja 
ezek után a H e r n á d áttörésénél 500 m magasság- 
ban van. 
A He mád áttörésénél gyűjtött Mól. Sendtneriana-mk 
1 — 1 példányát az Erdélyi Nemzeti Mazeum (Kolozsvár), a Magyar 
Nemzeti Mazeum (Budapest) növénytári osztálya s Dr. Degen 
Árpád űr privatus gyűjteményébe helyeztem el. 
Hálásan köszöntőm Kégel Árpád urat. Hohenlohe herceg 
jávorinál jószágigazgatóját, hogy a X. Murán bejárására engedélyt 
és vezetőt adni szíveskedett. 
Sebőn seit langerer Zeit mit einer Monographie dér (iattung 
Molendoa Lindb. bescháftigt, suehte ich allé ungarische Stand- 
orte dér Molendoa Sendtneriana (Bryol. eur.) Li.mpr. auf. Dieses 
schöne Alpenmoos ist in Ungarn nur aus dem Gebiete dér Hohen 
Tátra bekannt, und zwar von folgenden Stellen dér Belaer Kalk- 
alpen: an dér Höhle von Nowy , bei Podspady an dér «Javorinka- 
wand» lég. Limpricht * 2 ); in dér grossen Höhle des Murán und am 
«Zagroda Jagnieca» sammelte es T. Chalubinski. Endlich sam- 
melte es F. Kern unweit von Javorina und bei dér grossen 
Höhle des Murán. 
Die von Chalubinski, Kern und Limpricht gesammelten 
Pflanzen halié ich in mehreren Exemplaren untersucht. 
Ich selbst suehte die grosse Höhle des Murán auf. wo auch 
noch jetzt «der Eingang zűr grossen Höhle des Murán damit 
ganz ausgepolstert ist», wie mir Herr F. Kern schrieb. 
■) Cf. P. Culmann in «Revue Bryologique» XXXII. (1905.) a. No. 4. p. 76. 
— E. Bauer : Muaei europaei exsiccati Flóra Helvetica. No. 71. 
2 ) Die Citate vgl. im ungarischen Texte. 
