2S5 
czélokra való használatával, 
virágbiológiájával, morphol. és 
anat. viszonyaival, valamint a 
czímben megnevezett két faj 
növény földrajzi elterjedésével ; 
végül megczáfolja Franchett- 
nek a 2 faj azonosságára vo- 
natkozó véleményét, illetve meg- 
erősíti FLATT-nak ezt a már 
régebben kifejezett nézetét. A 
8. -Josikaea szerinte (a ref. né- 
zetének is megfelel őleg) sokkal 
közelebb áll a S. villosa Vahl- 
hoz, mint &S. Emodi-laoz, annál 
is inkább, mivel Magyarország- 
ban az egészen kopasz példá- 
nyok mellett (pl. Máramaros- 
megyében) olyanok is előfordul- 
nak, melyeknek levelei szőrös 
fonáknak. (Torda-Aranyos me- 
gyében.) 
dung als Heilmittel, Blütenhio- 
logie, morpkolog. u. anatom. 
Verháltnisse dér 8. Josikaea , 
ferner die pflanzengeogr. Verbr. 
dér beiden im Titel genannten 
Arten ; zum Schlusse wird die 
von Franchet behauptetelden- 
titát dér beiden Arten wider- 
legt resp. die schon früher von 
Flatt erfolgte Widerlegung 
bekráftigt. S. Josikaea sckeint 
(auch dem Referentenjviel náher 
mit 8 . villosa Vahl als mit 8 . 
Emodi verwandt zu sein, umso- 
mehr, als in Ungarn nebst ganz 
ka'alen Exemplaren (z. B. die 
dér Máramaros) auch solche mit 
unterseits auch an dér Blatt- 
fláche behaarten Bláttern(Comit. 
Torda-Aranyos) vorkommen. 
D. 
Hirc, Dragutin : íz bilinskoga svijeta Dalmacije. I. Dub- 
rovnik i okolina. «Glasnik hrv. narav. drustva» 1909. 
Ragusa és környékének nő- Behandelt die Vege tation von 
vényzetével foglalkozik. Ragusa und Umgebung. 
Forenbacher, Dr. Aurél: Voda kao ekologijski faktor u 
biljnoj geografij, 
«Glasnik hrv. prirodosl. drustva» XXII. 1910. 
Foglalkozik a víznek, mint Behandelt das Wasser als 
oekologiai faktornak szerepé- oekologischen Faktor in dér 
vei a növénygeographiában. Pflanzengeographie. 
Dr. Aurél Forenbacher. Izvjesce o ekskurzijama. 
«Glasnik hrv. prirod. drustva» XXL 1909. 
Ismertetése Zagreb környé- Bericht über die in dér Umge- 
kére és a «Gorski Kotar»-ba bung von Zagreb und imMontan- 
tett botan. excursióknak. bezirk Kroatiens durchgeführte 
botan. Exeursionen. 
Kiemelendők : Hervorzuheben sind : 
Cystopteris montana (Lökve), Bfeehnum Spicant (Vrh Kos- 
tajnovica), Streptopus amplexifolius (Golubinjak bei Lökve), An- 
thyllis affinis (Rebro), Campanula thyrsoidea (Rudarska Draga), 
Centaurea rupestris (Liéko Polje). D. 
