294 
piálásában különösen a 2 felső 
sejt vesz részt, de az alsó 
többsejtű érzősejtcsoport is fény- 
érzékeny. A levél fonákán módo- 
sult szőrképletekből egész soro- 
zat állítható össze, mely sorozat 
végsejtje olyan, mint a levél- 
szinén levő fényérző szerv. A 
levél fonákán a tűalaku sejtek- 
nek fala elfásodott, s pedig 
minél kisebbek, annál kevésbé ; 
a levélszinén nincsenek elfá- 
sodva, anyaga valószínűleg pec- 
tina-tartalmu cellulosa. Az 
Eranthemum Sehombourghii - nél 
papillák tetejében hegyes kúp- 
sejt ül; ennél tehát a pa- 
pi ílaris epidermális-sejtek és 
fénygyűjtő és érzősejtből 
álló — localis fényérzékeny 
szervek fordulnak elő. A levél 
papillái vizzel borítva nem fun- 
gálnak, csupán a kiemelkedő 
szőr. Callisia repens - nél ott, ahol 
4 nagy epid. sejtösszetalálkozik, 
ül rajtuk s emelkedik ki felé- 
vel egy gömbalaku sejt, amely- 
nek tetejében hosszú trichoma- 
képlet ül. Itt a fénygyűjtő csak 
a felével kiemelkedő gömbsejt. 
Ugyanilyen szerkezetű, de ki- 
sebb sejtekből álló fényérző 
szerv fejlődik ki a fonákon is. 
így a szin és fonák egyenlő 
viselkedésű, s tényleg a levél 
dorsoventralitása alig jut ki- 
fejezésre. Szerző nem elégedett 
meg a Haberlandt és Seefried 
idevonatkozó magyarázatával, 
hanem kísérletet tett, a Detmer 
practicumában leírt (Das kleine 
pflanzenphys. Practicum p. 228) 
heliotropicus kamara segélyé- 
vel. Az egy oldalra néző leve- 
lek f o n á k á t fordítá sz. a 
heliotropicus kamara nyílása 
felé, úgy, hogy 60°-ot zárt be a 
von den 2 obereu Zellen per- 
zipiert wird ; aber auch die 
unteren sensiblen (basalen) Zel- 
len sind lichtempfindlich. An 
dér Unterseite des Blattes be- 
finden síeli abweichend gebaute 
lichtempfindliche Trichome, von 
welchen mán eine ganze Reihe 
zusammenstellen könnte und 
dérén letztes Glied gerade so 
ein Sinnesorgan ist, wie das auf 
dér Oberseite entwickelte. Die 
Wande dér nadelförmigen Zel len 
welche sich an dér Unterseite 
entwickeln, sind verholzt: je 
kleiner die Zellen sind, desto 
weniger; an dér Oberseite sind 
aber die Zellwiinde dér Licht- 
sinnesorgane nicht verholzt: sie 
bestehen aus Cellulose, welche 
wahrscheinlich auch Pectin- 
Stoffe enthiilt. Eranthemum 
Sehombourghii. An dér Spitze 
einiger Papidén sitzteinespitzige 
kegeltörmige lichtkonzentrie- 
rende Zelle. Hier sind alsó 
papillöse E])idermiszellen und 
locale Lichtsinnesorgane vor- 
handen. Wenn die Papidén von 
Wasser benetzt sind, fungiert 
nur das locale Lichtsinnes- 
organ. Callisia repens. An dér 
Berührungstellen von 4 grossen 
Epidermiszeden sind kleine. ku- 
gelförmige Zellen eingeschaltet, 
auf dérén S])itze ein langes 
Triehom sitzt. Das Licht kon- 
zentriert hier nur die kugelför- 
mige Zelle. Ebenso beschaffene 
Lichtsinnesorgane sind auch 
auf dér Unterseite vorhanden, 
nur sind sie etwas kleiner. Die 
Ober- und Unterseite ist alsó 
gleicli gebaut, und tatsachlich 
kommt hier dér dorsiventrale 
Bau dér Blatter kaum zűr 
Geltung. Dér Yerf. begnügte 
