802 
kozik behatóan az előadó. Sze- 
rinte a bimbó fejlődése folya- 
mán 3 szakasz különböztethető 
meg; az első a leghosszabb s 
magában foglalja az antherák, 
a bibeszál, majd végül különö- 
sen a párta tangentiális növe- 
kedését. A második periódus 
az antherák felnyitása s a pol- 
len áttétele, a harmadik a bibe- 
szál alapjának gyors növeke- 
dése, a mi a bibeszálra préselt 
pollent felemeli, miközben az 
antherák elszáradnak s a virág 
teljesen kinyílik. 
A pollen áttételéhez szük- 
séges nyomást a bimbó pártá- 
ján levő hosszirányú betürem- 
lések idézik elő, mely körül- 
mény ugyan már régóta isme- 
retes, de hiányzott mégis a 
kísérleti alapon való megvilágí- 
tása és így igazi mibenlété- 
nek ismerete. Ennek a hiány- 
nak pótlására szerző a követ- 
kező eredményekről számol be : 
A bimbónyomás a párta egyen- 
lőtlen tangentialis növekedésé- 
ből származó turgor okozta 
feszültség ' révén jő létre. A 
tangentiális növekedés maxi- 
muma a belső epidermisen van, 
a minimuma a külsőn. A kísér- 
letek azt mutatják, hogy a 
tangentiális feszültség s így a 
bimbónyomás az egész fiatal 
bimbón alig számottevő, de 
innen fokozatosan növekedik 
és maximumra az antherák fel- 
nyitásakor emelkedik. A virág 
kinyilási folyamatában a geot- 
ropismusnak is van irányító 
szerepe, amennyiben a bimbó 
Blütenperioden, d. i. die Knos- 
penperiode. Nach Vortr. sind 
wáhrend dér Knospenentwick- 
lung 3 Phasen zu unterschei- 
den, dérén erste die langste 
ist und die Zeit des Haupt- 
wachstumes dér Antheren, 
Griff el, und des tangentialen 
WachstumesderCorolleumfasst; 
wahrend dér zweiten Phase öff- 
nen sich die Antheren und es 
erfolgt die Übertragung des 
Pollens, wahrend dér dritten 
erfolgt rasch eine Streckung 
des basalen Teiles des Griffels, 
wodurch dér auf den Griffel 
gepresste Pollen gehoben wird ; 
die Antheren vertrocknen und 
die Blüte öffnet sich. 
Dér zűr Übertragung des 
Pollens nötige Druck wird durch 
die Langsfaltungen dér Corolle 
in dér Knospe verursacht, was 
zwar sclion langst bekannt ist; 
docli stand bisher dér experi- 
mentelle Nachweis aus und so 
war das Wesentliche dieser 
Erscheinung erst in das rich 
tige Licht zu stellen. Um dies 
zu erreichen, teilt dér Vortr. 
das Ergebnis seiner Beobach- 
tungen mit. Dér Knospendruek 
wird durch eine durch Turgor 
verursachte Spannung hervor- 
gerufen, welche das ungleich- 
mássige tangentiale Wachstum 
dér Corolle verursacht. Das 
Maximum des tangentialen 
Wachstumes betűidet sich an 
dér inneren Epidermis, das Mi- 
nimum an dér iiusseren. Expe- 
rimente beweisen. dass die tan- 
gentiale Spannung und somit 
dér Knospendruek an ganz 
jungen Kuospen sehr gering 
ist, von da an aber graduell 
zunimmt und das Maximum 
