822 
vegetáló Radula complanata- 
hoz, de élesen különbözik tőle 
virágzati viszonyaival. Amíg 
ugyanis a R. complanata egy- 
laki, illetőleg paroicus virágzatú 
s e körülmény révén majdnem 
mindig terméses példákban 
szedhető, addig a R. Lind- 
bergiana kétlaki s így termése 
is igen ritka. A parengi példák 
nagyrészt 9 , csupán egy kis 
gyepecske s. 
Az antheridiumok az ágak 
végen állanak, számosak, burok- 
leveleikkel együtt 4 — 8 mm. 
hosszú kalászforma androe- 
ciumot alkotnak. 
Hazslinszky munkájában ez 
a faj még csak névről sincs 
említve, jóllehet Szyszylowicz 4 ) 
a Tátrából két név alatt is 
említi, egyszer mint R. com- 
mutata- 1, másszor mint R. ger- 
mana-t. Az idevágó irodalom 
tanúsága szerint mind a két 
név a R. Lindbergiana-hoz 
tartozik. 
Loitlesberger a Déli Kár- 
pátok oláhországi oldaláról em- 
líti. 5 ) 
Por éli a rivularis Xees. Hazsl. 
Rodna mellett a V a 1 e a 
V i n u 1 u i-völgyben nedves 
palasziklákon. Az innen való 
példák habitusukban igen ha- 
sonlók a P. platyphylla- hoz. de 
a levélfiilecskék alakja miatt 
biztosan ide tartoznak. 
Frullania dilatata var. micr 
Leberm. III. (1838) 219. 
Laza gyepekben nő Kolozs- 
vármeg 3 r ében Tűre falú mel- 
lett a Kőház nevű barlang 
szájánál homokkövön. 
da auch auf Felsen vorkom- 
menden R. complanata sehr 
ahnlich aber von ihr durch 
die Blütenverháltnisse scharf 
verschieden. Wahrend niimlich 
R. complanaia einhiiusig, resp. 
paroecisch ist, ist R. Linden- 
bergiana zweihausig, daher 
auch Früchte sehr selten. Die 
Exemplare vöm Pareng sind 
z. gr. T. ö, nur ein Baselien 
Die Antheridien stehen zahl- 
reich au dér Spitze dér Zweige : 
sie bilden mit ihren Hüllbliit- 
tern 4—8 mm. lángé aehren- 
förmige Androecien. 
Hazslinszky hat diese Art in 
sein Werk gar nicht aufgenom- 
men, obwohl sie Szyszylowicz *) 
untéi’ 2 Xamen. einmal als R. 
commutata einmal aber als R. 
germana aus dér Tatra anfiihrt. 
Xach den einschliigigen Litera- 
turangaben gehören beide zu 
R. Lindbergiana. 
Loitlesberger 6 ) giebt diese 
Art von dér rumanischen Seite 
dér Síidkarpathen an. 
:sl. op. cit. 40 (sub Madotheca). 
lm V a 1 e a V i n u 1 u i bei 
Rodna auf feuchten Schiefer- 
felsen. Die von hier stammen- 
den Exemplare gleichen habi- 
tuell dér P. platyphylla, gehören 
aber wegen dér Form dér Blatt- 
öhrchen sicher zu P. rivularis. 
icrophylla X t ees Xaturgesch. eur- 
Wiichst in lockerem Kasén 
am Eingange dér Höhle Kőház 
auf Sandstein niichst dem Dóri 
Tiire im Comitate Kolozs. 
4 ) Op. cit. 17—18. 
Ő Annáién d. kk. natnrhist. Hofmus. (1898) 196. 
