323 
Gyepje laza, zöld ; ágai mesz- 
szeállók ; levelei gyéren állanak, 
aprók. A fiilecskék a száron 
és az idősebb ágakon sisak- 
formájúak, a fiatalabb ágakon 
azonban kigöngyölődöttek. Ez 
az utóbbi jellemvonás igen élén- 
ken emlékeztet a Fr. Cesatiana 
De NoT.-ra, amelynél átlag min- 
den fiilecske ilyen. A türei pél- 
dák perianthiuma semmiben 
sem különbözik a tőalakétól. 
Hazslinszky nem említi ; Szy- 
szylowicz 6 ) azonban a Tátra 
több helyéről közli. 
Die Rasen sind locker, grün ; 
die Zweige spreitzend ; Blattéi* 
entfernt, kiéin. Die Oehrchen 
sind am Stengel und an al té- 
rén Zweigen helmförmig, an 
letztere Eigensehaft erinnert 
lebhaft an Fr. Cesatiana De 
Nőt., bei welcher allé Oehr- 
chen so beschaffen sind. Das 
Periantli dér Exemplare von 
Tűre weicht von jenem des 
Typus nicht ab. 
Hazslinszky erwahnt es nicht; 
Szyszylowicz 6 ) giebt es abervon 
mehreren Stellen dér Tátra an. 
Gyroiveisia tenuis Schrad. 
Mészkősziklákon Rév körül Auf Kalfelsen um Rév im 
Biharmegyében. Comitate Bihar. 
j Rhabdoweisia crispata Brid. Musc. rec. II. 1 (1798) 73 
sub Weisia; Weisia denticulata Brid. spec. musc. I. (1806) 
108. ; Rhabdoweisia denticulata Br. eur. et auct. plur. ; Rh. cris- 
pata Loeske in Hedwigia f 1909) 19. 
Szedtem R odna mellett a 
V a 1 e a V i n u 1 u i- völgy pala- 
szikláin. 
A példák teljesen megegyez- 
nek Limpricht 7 ) leírásával és 
rajzával. Teljesen egyezők úgy 
a levél csúcsának, mint a peri- 
stomium fogainak rajzai. Egye- 
dül maga a levél csúcsának 
fogazottsága nem irányadó e 
faj felismerésénél, mert a Rh. 
striata Schrad. (= Rh. fugax 
Hedw. var. subdenticulata Bou- 
lay) levelének csúcsa is foga- 
zott. Ellenben igen jellemző a 
nagyobb termés mellett a Bri- 
DEL-féle fajra a peristomium 
fogainak alkotása, amennyiben 
ezek végig, tehát alul is sza- 
badok, szélesek s laposak, nem 
fonálformájúak s felső izeik 
Gesammelt bei R o d n a im 
V a 1 e a V i n u 1 u i auf feuch- 
ten Schieferfelsen. 
Die Exemplare stimmen voll- 
kommen mit dér von Limpricht 7 ) 
gegebenen Beschreibung und 
Abbildung iiberein. Sowohl die 
Form dér Blattspitzen als auch 
die Peristomzahne entsprechen 
diesen vollkommen. Die Ziik- 
nung dér Blattspitzen ist fúr 
die Erkenntnis dieser Art 
nicht massgebend, weil die 
Blattspitzen auch bei Rh. stri- 
ata Schrad. (Rh. fugax Hedw. 
var. subdenticulata Bőül.) ge- 
zahnt sind. Dagegen ist nebst 
dér grösseren Frucht die Be- 
schaffenheit. dér Peristomzahne 
fül* die BuiDEL’sche Art cha- 
rakteristisch, da sie bis zum 
6 ) Op. cit. 13. 
7 ) K. G. Limi'richt : Die Laubmoose, in Rabenh. Kryptfl. I. 275. 
