333 
találtam szárakat, melyeken a 
levelek lemeze aláfelé barázdás. 
E bélyeg még közelebbről utal 
a Ph. fontana-ra, amellyel a 
Ph. alpicola, illetőleg Ph. to- 
mentélla igen közeli rokonság- 
ban van. Ezen utóbbi alakok a 
Ph. alpicola — fontana-nak felel- 
nek meg. 
Dann babé icli auch Stámmchen 
gefunden, dérén Blátter unter- 
seits etwas gefurcht waren. Die- 
ses Merkmal weist noch mehr 
auf Ph. f ontana hin, mit vvel- 
cher Ph. alpicola resp. tomentella 
sehr nabe verwandt ist. Letztere 
Formen entsprechen dér For- 
mel Ph. alpicola — fontana. 
A Rétyi Nyír növényzete. 
Irta : Dr. Moesz Gusztáv. 
1905-ben voltam először a Rétyi Nyírben. Számos tavacskája 
és érdekes növényzete a következő években is odacsalt. Legutol- 
jára 1909-ben voltam ott Dr. Filarszky N. társaságában. A me- 
denczék szárazak voltak, a szántóföldek ismét mélyebben kerültek 
a Nyír belseje felé. A kultúrának ez a terjeszkedése, mely az 
őstermészet rovására történt, arra birt, hogy siessek megfigye- 
léseim leírásával. 
A Rétyi Nyír — hozzáértve a Komollói Nyírt is — Három- 
székmegyében, Sepsiszentgyörgytől körülbelül 11 km. távolságban, 
a Feketeügy balpartján terül el. A Szépmező síkságának ama 
legkeskenyebb részén van, hol a Bálványos felől délre húzódó 
Bodoki hegység a Csukás felől leereszkedő előhegyekhez a leg- 
közelebb jut. 
A síkság azon részének, mely a Feketeügy jobb oldalán 
terül el, átlagos tengerfeletti magassága 540 m. ; míg a Nyír 
átlagos magassága 527 m. Innen magyarázható, hogy míg a jobb- 
oldali területen szárazabb szántók, addig a baloldali síkságon 
jobbára kaszálók, nedves rétek és tavacskák vannak. A két part 
közötti különbséget rikítóbbá teszi az a két dombhát, (Kőbánya- 
tető 552 m. és a Dobojka 573 m.) melyek a Feketéiig} 7 jobb 
oldalán Réty és Komolló községek fölött emelkednek. A Dobojka 
oldalában őskori kultúrának cserépmaradványaira is akadunk. 
A Nyír területe kb. 5 km 2 . Talaja világos színű finom homok. 
A homok jelenléte e területen igen meglepő, mert nagy távolság- 
ban nincs másutt. E homok legnagyobb részben kötött, helyenként 
azonban teljesen laza «suhogó fövény». Eredetileg futóhomok 
lehetett, melyet a szél buczkákba hordott. A buczkák közötti 
mélyedésekbe, medenczékbe víz gyűlik össze, úgy, hogy csapa- 
dékosabb tél után 100-nál is több, kisebb-nagyobb tavacska 
található. Esősebb időben a tavak vize egymással sok helyütt közle- 
kedik, annyira, hogy a Nyírben alig lehet járni. Szárazabb időben 
•ellenben a legtöbb tó fenékig szárad. S éppen ezeknek a kiszáradt 
