334 
medenczéknek a nyirkos talaján találjuk a legérdekesebb növé- 
nyek szövetkezetét. Nemes Hermann úrtól, de másoktól is hallottam, 
hogy régebben, amikor a medenczék vizét nem vezették le és 
amikor a medenczék tavaszszal, az áradó Feketeügy vizével meg- 
teltek, a Nyír vízbősége nagyobb volt. Jelenleg kizárólag a csapadék 
táplálja a medenczéket. 
A Nyír erdőterület. A medenczék partjait égerfa, Alnus 
rotundi fólia Mill., a buczkákat nyírfa, Betulapendula Roth fásítja be. 
Baumgarten közöl néhány növényt a Rétyi Nyír közeléből 
(Telek község mellől), de a Nyír területén nem járt. És elkerülte 
ezt a helyet valamennyi botanikus, mintha csakugyan olyan sivár 
vidék volna, mint amilyennek a Székelyföld jeles leírója Orrán 
Balázs 1 ismerte: «A Feketeügyön túl kezdődik Háromszéknek 
Saharája, a rétyi nyír . . . közel egy négyszögmértföld kiterjedésű 
homoksivatag, hol a humust nélkülöző földben csak beteges nyír- 
fák tenyésznek sívár homokbuczkák közt, melyeket a Nemere ide 
s tova hord, minden évben alakít, változtat s fel-felkapva gyakran 
utazókat, legelő nyájakat temet oda kietlen sötét ölében. A hullám- 
zatos mozgó talajban mély üregeket vésett a zúgó fergeteg s ott 
az egybegyúlt s lefolyással nem bíró víz búzhödt tavakat alakít, 
melyekből békák — e kietlen táj egyetlen állandó lakói — bal- 
jóslatú lihegése és vákogása hallszik ki.» 
Ezzel szemben a valóság az, hogy sík területen alig akadunk 
kedvesebb helyre, mint a Rétyi Nyir. Ismerik is a Nyír szelid 
szépségeit a szentgyörgyiek, kik gyakrabban rándulnak ide ki ; 
a vadászemberek, kiket a vízimadarak vonzanak, és hogy meg- 
ismerjék a botanikusok is, az lesz következő soraimnak a czélja. 
Növényzetének jellegét első sorban a terület vízbősége és a 
homokos talaj, másodsorban a közeli hegyek erdőségei és az évi 
középhőmérséklet szabják meg. Hogy a Rétyi Nyír homokjában 
nem találjuk meg az Alföld homoki növényeit, annak bizonyára 
az évi alacsonyabb hőmérséklet és az évi nagyobb csapadék- 
mennyiség az oka, mely viszont a nagyobb tengerfeletti magas- 
ságból és a nagyobb hegyek közelségéből könnyen magyarázható. 
Hogy a meteorologiai viszonyok mennyire különböznek a Rétyi 
Nyíren és a Nagy Alföldön, azt a következő adatok tanúsítják. 
Sepsiszentgyörgyön az évi középhőmérséklet, tíz évi átlagból szá- 
mítva: 7'97° C., míg Szegeden: 1083° C. Sepsiszentgyörgyön az 
összes hónapokban hűvösebb az éghajlat, mint Szegeden. Csapadék 
tekintetében Sepsiszentgyörgyön a téli, tavaszi és őszi hónapok 
szárazabbak, mint Szegeden, de a nyári hónapok jóval csapadé- 
kosabbak és éppen ezért a tíz évi átlag is nagyobb. Sepsiszent- 
györgyön 605‘3 mm.; Szegeden pedig csak 558T mm. 2 
1 Orbán B. : A Székelyföld leírása. Pest. 1869. 3. kötet. 
2 Endrey Elemér úrnak, az ógyallai orsz. meteorologiai obszervatórium 
asszisztensének, ezen adatok szíves közléséért, ez úton is köszönetemet fejezem ki. 
