363 
Általában a levéllemez egyrétegű szokott lenni (X. tábla 
13 — 17, 19. rajz, 1\ elvétve találunk olyan k. m.-et, ahol a levél- 
lemezsejtek két réteget alkotnak (X. tábla 18. rajz, <5-, -9-gel jel- 
zett helyeken), s hozzá még úgy, hogy 2—2 sejt szélességben 
kétrétegű a íamina! A levéllemezsejtek fala középvastagságú, 
három-, négyszegletesek legnagyobbrészt, néha kerekdedek. A levél 
alsó részén a lamina-sejtek széliében helyezkednek el nagyobbik 
átmérőjükkel (X. tábla 13 — 15. rajz), míg a levél felső részén a 
levéllemez-sejtek nagyobbik átmérője függőleges helyzetű (X. tábla 
19. rajz). 
III. táblázat. Tabelle III. 
Levélsejtek nagysága felületükön 
mérve — Gi'össe dér Blattlainina- 
zellen von oben gesehen 
Hosszaság 
Lángé 
Szélesség 
Breite 
Ad- 
not tio 
alsó részén 
untere Teil 
*27 
40 a -45 a 
49 u. — 58 jj- 
13 a — 18 u. 
20 ;j.— 22 u. 
~ ’rfí 
a 
rz. © 
~ — © 
CD 
! 
t-i 
s: 
középső részén 
mittlere Teil 
dér Blattéi 
*4 u. 
9 a— 13 m 
' 18 (i 
*22 V 
13 t>. 18 tj. 
22 a. 
lzott számok 
esetek 
lezeiclineteu ! 
selteneren F 
c5 
felső részén 
obere Teil 
9 u— 13 [j. 
18 p. 
*9 a 
11 ix— 13 JX 
18 u 
*27 ' u 
© 
lé 
bű "'Z 
* ~ 
<5 -2 
Szegélysejtek rendesen 
egyesével fejlődnek ki, csak ritka 
esetben többesével, így 
a X- 
-XI. tábla 19. rajzán ama esetet tűn- 
tettem fel, amelyet csak egyszer figyeltem 
sejt jut kifejlődésre az egyik lamina-félen. 
meg, t. i. 3 
szegély- 
A levéllemez-sejteket borító papillák 
különösen a levél felső 
és középső harmadában jutnak erős kifejlődésre. A levél alján 
levő sejtek átlátszók, mert itt még nem fejlődnek ki papillák, 
amint azt a k. m.-i képeken is látni (X. tábla 13 — 15. rajz). 
A levél középső (X. tábla 16. rajz) és felső harmadában (X. tábla 
17 — 19. rajz) sok papilla borítja a lamina-sejteket. Ezek a papil- 
lák sokszor igen szép szabályosan fejlődnek ki, amint azt a X. 
tábla 21. rajza pontosan ábrázolja. A papillák kettesével-hárma- 
sával ülnek a sejtek színén és fonákán és olyan erős kidomboro- 
dásokat, apró halmocskákat alkotnak, hogy magasságuk 2'7 u. — 4- u. 
közt is váltakozik! 
A levélér k. m.-i képénél a következő tulajdonságok figyel- 
hetők meg. A levél legfelső részén (X. tábla 20. rajz) teljesen 
homogeneus, polyedricus-sejtek alkotják az egész levéleret. 
A levél felső harmadában is homogeneus a levélér (X. tábla 19. 
rajz); a levél közepe felé többször már a Haberlandt 8 ) megkü- 
