367 
Az esetlegesen e mohával foglalkozni akarók részére, hogy 
hozzáférhetővé tegyem e növényt 1 — 1 Mól. tenuinervis példányt 
küldöttem az irányomban tanúsított jó indnlatot legalább, hogy 
részben viszonozhassam, a következő nyilvános gyűjtemény részére : 
Erdélyi Nemzeti Muzeum (Kolozsvár), K. k. naturhis- 
torisches Hofmuseum (Wien), Magyar Nemzeti 
Múzeum (Budapest) növény tári osztálya; továbbá a következő 
magán-gyűjtemény tulajdonosainak : Dr. Paul Culmann (Paris), 
Dr. Degen Árpád (Budapest), Leopold Loeske (Berlin), Péterfi 
Márton (Kolozsvár), Dr. Gg. Roth (Laubach). 
írtam: Lőcsén, Dr. Demeter Károly halálának XX. évfor- 
duló napján. 
*) Ijimpricht in Rabenhorst’s Krypt. FI. II. Aufl. IV. Bnd., I. Abt. p. 252. 
3 ) L. Loeske úr magához J. Brkidler úrhoz «trotz seines hohen Altéra 
und Krankheit» fordult s a tőle kapott pár szálat a francus bryologus Sebille 
és köztem osztotta meg (in litt. ad me). 
a ) Dixon : Notes on Mosses from the Bernese Oberland. — Revue Bryo- 
logique, 34 e année 1904. No. 4. p. 59. 
■>) P. Culmann : Nouvelles contributions á la flóré bryologique de l’Ober- 
land Bernois. — Revue Bryologique 36 e année 1909. No. 4. p. 93 — 94. 
5 ) Szóval a tenuinervis- nek összes eddigelé ismeretes termőhelyéről 
eredő példákat megvizsgálhattam. 
*) A vaskapui növény külső megjelenése után is felismerhető, annyira 
emlékeztet a más helyről eredő és vizsgáltam tenuinervis-e kre, csak a merev- 
sége és «derb»-volta az, ami mindjárt feltűnik. Ezért én a vaskapui növényt 
monographiai kisérletemben fo. solida néven meg is különböztetem. Igen érde- 
kes és jellemző, hogy a vaskapui tenuinervis- hez egy nagyon hasonló Sendt- 
neriana-X gyűjtöttem ugyanott, amelyet szintén külön névvel jelöltem meg 
munkámban s amely növényeknek felületes szemlélésen két növény 
azonossága feletti hitet erősíti meg az emberben. A Mól. Sendtneriana nak 
többféle alakját lehet a Vaskapu-nál gyűjteni. A termőhely közelében van a 
Magas-Tatra egyik nevezetességének a Neesiella carnica (Mass.) ScHPFK.-nak 
lelőhelye (vide V. Schiffner in M. B. L. Vili. 1909. p. 29). 
’) Rajzomon ama oknál fogva, hogy a levélsejtek alakját jól feltüntet- 
hessem, a papillákat nem rajzoltam oda (11 — 12. ábránál !) ; tehát itt 
a levélsejteknek középső beállításában látható képe van rögzítve. 
8 ) Beitráge zűr Anatomie und Physiologie dér Laubmoose. — Sep. Abdr. 
aus Pringsheim s Jahrbtiehern für wissenschaftliche Botnnik, Bnd. XVII. Heft 3. 
Berlin 1886 p. 370. 
9 ; F. Hy in Annales des Sciences naturelles, s. VI. Bot. t. XVIII. 1884. 
p. 109. 
10 ) Cf. M a g y. Bot. Lapok VII. 1908. p. 168 adnotatio 67. ; Bulletin 
du Jardin Impérial Botanique de St. Petersbourgh. 1907. p. 84. 
“) Vagy: photophobos 1. Th. Herzog, Die Laubmoose Badens, in Bulletin 
de l’Herbier Boissier, 2“e série Törne V. (1905) No. 9 p. 874. 
13 ) I. Die Moose dér trockenen Kalksteine dér Umgebungen von Odessa. — 
Bull. du Jard. Imp. Botan de St. Petersbourg Törne VII. livr. 2. 1907. p. 84. 
la ) Dr. K. Goebel : Organograpbie dér Pflanzen. Jena 1898 — 1901 p. 363. 
14 ) Egészen mellékesen jegyzem meg. hogy ugyanezeken a sziklafalakon 
többször gyönyörködtem az oly kedves és szép madárkában a Tichodroma 
muraria-kbaa, amint pillangó módjára, könnyedén szétnyítogatva szárnyukat, 
kúsztak fel, le a kékes mész-sziklafalakon. Egy fészekhelyet is tudok. 
> 5 ) Cf. Die Geologie des Tátragebirgps. Auszug aus Prof. Dr. V. Uhlig’s 
Werke. Von Prof. Fr. Dénes. — Jahrb. d. Ung. Karpathenvereines. XXIX. 
Jahrg. 1902. p. 64. 
