393 
letesen leírja a Cephalaria 
transsilvanica Schrad., C. leu- 
■■■ cantha Schrad., C. laevigata 
W. K. és C. alpina Schrad. 
szöveti szerkezetét. 
Vizsgálatainak eredményét 
a következőkben foglalhatjuk 
össze. A levélszerkezet az 
egyes fajok szerint változik és 
pedig bifacialis (C. alpina) vagy 
isolateralis szerkezetű. Az epi- 
dermis szájnyílásai többnyire a 
SoLEREDER-féle Crueifera-typus 
szerint vannak alkotva. Kiváló- 
lag jellemző az egyes fajokra a 
levélnyél szöveteinek elrende- 
ződése. Az idősebb szártago- 
kon, még az egyéves fajoknál 
is paraszövet képződik: a C. 
transsilvanica idős szárának 
belsejében a bél elpusztult 
sejtjei regenerálódnak s ezek 
gyors és szabálytalan osztó- 
dással betömik a szár üregét. 
Ilyen intumescentia a C. trans- 
silvanica szárának más szöve- 
teiben is előfordul. Bonnier sze- 
rint a nectarium a Scabiosá- knál 
az involucellum belső felületén 
van elhelyezve, szerző ezt a 
képletet a Cephalariá- knál a 
párta csövében találta meg ; e 
szerint a Cephalariá- k necta- 
riuma nuptiaiis. Végül szerző 
a reproductivus szervek (porzó, 
termő, magkezdemény és ter- 
més) anatómiáját tárgyalja. 
Literatur eingehend die histo- 
logischen Verháltnisse von 
Cephalaria transsilvanica , leu- 
cantha, laevigata und alpina. 
Die Ergebnisse sind kurz fol- 
gende. Die Blattstructur ist je 
nach den verschiedenen Arten 
eine abweichende, u. zwar ent- 
weder eine bifaciale (C. alpina) 
oder eine isolaterale. Die Sto- 
mata sind zumeist nach dem 
Cruciferen-Typus Solereder’s 
gebaut.Speziell charakteristisch 
ist für jede Art die Anordnung 
dér Gewebe des Blattstieles. 
An den alteren Stengelgliedern 
bildet sich aueh bei den an- 
nuellen Arten Korkgewebe aus ; 
im Inneren dér alteren Teile 
des Stengels von C. transsil- 
vanica regenerieren sich die 
zu Grunde gegangenen Mark- 
zellen und erfüllen den Hohl- 
raum durch rasche und un- 
regelmássige Teilung. Eine 
solche Intumeszenz wurde auch 
an anderen Geweben dieser 
Art beobachtet. Nach Bonnier 
befindet sich das Nectarium 
bei Scahiosa an dér Innenfláche 
des Involucellums ; dér Verf. 
fand dieses Gebilde bei den 
Cephalarien in dér Blumen- 
kronenröhre ; es ist alsó nuptial. 
Zum Schlusse bespricht dér 
Verf. die anatom. Verh. dér 
Reproductionsorgane. L. 
Hollós L., Magyarországból eddig ismeretlen gombák 
Kecskemét vidékéről. (Für Ungai 
dér Umgebung von Kecskemét). U. i 
Szerző, aki hangyaszorga- 
lommal foglalkozik Kecskemét 
környéke gombáinak felkutatá- 
sával, eddig 1926 fajt állapí- 
tott meg erről a vidékről. Ezek- 
nek nagy része (959) « Fungi 
•n bisher unbekannte Pilze aus 
i. (ebenda) : 198—221, (47)— (48). 
Dér Verf., dér mit einem 
wahren Bienenfleiss die Pilze 
dér Umgebung von Kecske- 
mét zusammengesammelt hat, 
konnte von hier bisher 1926 
Arten konstatieren ; dér grösste 
28 * 
