33 
amit a növénygeographus épít. 
Aki pedig mester akar lenni az 
építésben, annak bizony tégla- 
hordáson kell kezdeni a mun- 
kát, sőt Magyarországon olyan 
sok még a végzendő nyers 
munka, hogy még az arra hiva- 
tott mesterek is nagyobb részt 
téglahordással vannak elfog- 
lalva 
Értem a téglahordás alatt 
a íloristikai adatgyűjtést. Hogy 
pedig valaki még ezt a kisebb, 
de azért igen nehéz és alap- 
vető munkát is elCudja végezni, 
annak megelőzőleg nagy szor- 
galmat kell kifejteni, hogy a 
növényeket helyesen fel tudja 
ismerni. 
Dr. BernáTSKY az ismeret- 
szerzés-, illetőleg a munka ezen 
fokozatain nem ment át; ott 
kezdte a munkát, ahol a mes- 
ter végezni szokta, ennélfogva 
értekezése fiorisztikai hibákban, 
hosszú lére eresztett, semmit 
mondó vagy helytelen követ- 
keztetésekben ugyancsak bővel- 
kedik. 
Némi bevezetés után a nyír- 
ségi legelőket jellemzi (204. — 5. 
0 ), azt állítván azokról, hogy 
a legelő állat, azután pedig a 
szél és napsugár annyira meg- 
pusztította az ottani vegetációt, 
hogy ma már jóformán csak 
olyan rósz növények élnek ott 
meg, amelyekhez a legelő állat 
hozzá sem nyúl. — Föl is sorol 
egynéhányat azokból a könnyen 
felismerhető gazokból, amiket 
az állat nem eszik meg, de hát 
mért nem sorolta fel azokat is, 
amelyekből a legelő állat ott 
Bau zusammentrágt, welche dér 
Pílanzengeograph errichtet Wer 
zum Baumeister werden will, 
dér muss vor Allém d'e Bau- 
materialien kennen ; bei uns in 
Ungarn sind noch so viele Ma- 
terialien erst zu sammeln, dass 
iinsere berufeusten Meister 
zum grössten Teile noch immer 
mit dem Zusammentragen von 
Materialien vollauf bescháftigt 
sind. Aber selbst um diese 
grundlegende Arbeit zu ver- 
richten, muss mán es schon 
früher durch fleissiges Stúdium 
so weit gebracht habén, die 
Pflanzen richtig zu erkennen. 
Dr. BernáTSKY hat sich 
durch diese Stadien des Sam- 
melns von Kenntnissen noch 
nicht durchgearbeitet, er fángt 
aber die Arbeit dórt an, \vo 
sie fertige Meister zu be- 
schliessen pflegen, und in Folge 
(lessen wimmelt es in seinem 
láng gedehnten Aufsatze von 
íloristischen Irrtümern, von 
nichtssagenden und falschen 
Schlüssen. 
Nach kurzer Einleitung cha- 
rakterisirt Verf. die Weiden 
dér r Nyírség* und behauptet, 
dass diese Weiden durch das 
Vieh, durch den Wind u. die 
Sonnenstralen derart verwüstet 
seien, dass dórt heut zu Tagé 
nur mehr ünkráuter gedeihen, 
welche das weidende Tier ver- 
schmáht. Verf. nemit auch 
einige leicht kenntliche Un- 
kráuter, welche das Vieh aller- 
dings nicht verzehrt, doch fra- 
gen wir, warum neimt dér Verf. 
nicht jene Pflanzen, von wel- 
chen die dórt weidenden Tiere 
doch tatsáchlich lebeii ? 
Es wáre vöm Interessé ge- 
3 
