37 
ben. A szerző az Avetia megha- 
tározásában alighanem még a 
genusra is ráhiházott. 
A sívó, helyesebben mondva 
i'iitóhomok graminea-florájából 
csupán a Bromus iectorum-oi, 
Weingartneria canescense~t és 
Apera spíca venti-t említi. Hát 
a Festucá-k meg a többi gra- 
minea hol maradtak ? Ezeket 
nehéz felismerni, ennélfogva 
növénygeographiai jellemzésük 
is elmaradt a közleményből 
A 215-ik oldal azon tétele, 
hogy „a sívó homok pusztai nö- 
vényzetét a kultúrához kötött 
formácziónak kell tekintenünk" 
csak részben igaz, mert van 
az Alföldnek s a Nyírségnek 
is számos olyan partos területe, 
ahol foltonként talán sohasem 
volt erdő, sőt a hajdani erdő- 
irtást sem szabad tulajdonképeni 
kultúrának tekinteni, ennélfogva 
az ottani futóhomokokat egész 
bátran ösnövényzet - benőtte 
területeknek lehet tartani, ahova 
az embernek kevés kivétellel 
csak annyi beavatkozása volt, 
hogy ott állatokat legeltetett 
Nem hihetem. hogy az orosz 
steppe-növények csak azután 
kerültek volna hozzánk, miután 
az alföldi erdőségek kipusz- 
túltak. 
Elismerésre méltó mindazon- 
által a szerző buzgalma, mely- 
lyel kutatni iparkodik, s remél- 
jük, hogy szorgalmasan végzett 
sie uninöglich S. Tabernae- 
montani gewesen sein, denn 
diese Pflanze hat ein kriechen- 
des Rhizom, und wachst ebenso 
in Gruppén, wie ihre Schwes- 
terart, N. laciistrís. Hier hátte 
Verf. von Formation sprechen 
können, u zw. von einerWas- 
serforniation unserer Salz- 
tüinpel ! 
Und als er von dér Vege- 
tation dér Moore spricht,(p. 212) 
und in Gesellschaft von Erio- 
2)horinn und Carices die trockene 
Standorte liebende Avena pu- 
hescens erwáhnt, steigen eben- 
falls Zweifel an die Richtigkeit 
seiner Bestimmung auf ; dér 
Verf. hat sich hier wahrschein 
lich sogar in dér Gattung 
geirrt. 
Alis dér Gramineenfiora des 
Elugsandes erwáhnt Verf. nur 
Bromus tectorum. Weingartneria 
canescens und Apera spica venti. 
Wo blieben die Festuca-kvten 
und die übrigen Gráser ? Diese 
sind schwieriger zu erkennen, 
und so blieb ihre pflanzengeo- 
graphische Charakteristik weg. 
Die Behauptung (p. 215), 
dass die Pusztenvegetation des 
Elugsandes als eine an die Ciil- 
turgebundene Formation zu be- 
trachten sei, trilfcuur zum Teile 
zu, denn es giebt im Tiellande 
und in dér Nyírség vieleGelánde, 
welche vielleicht niemals von 
Wald bestandenwaren,auch eine 
frühzeitige Waldrodung kann 
mán nicht als eigentliche Cul- 
tur betrachten, und so kann 
mán die dortige Flugsandvege- 
tatiou getrostals eine ursprüng- 
liche haltén, in welche die 
Menschenhand nur insoferne eín- 
gegrifi'en hat, als sie weidendes 
