109 
Unus possessoriim Tliermarum Rajecensium Parisiis habitat, 
séd cum niagna família aestatem in Therniis Rajecensibus trausigit. 
Fiei'i potest, ut semina M. altissimi huius occasione e Parisiis 
tansportata sint. 
b) horealis SCHüLTZ 1. c. p, 691 1901 locum ceiit M. macro- 
donto BORBÁS, A Balaton táv. etc. 1900. p. 122 (Suetjenbiirg 
Holsatiae ; calyci s dentibus superioribiis tubum conspicue supe- 
rantibus. 
c) pseudopalnstris Menyh. ÖBZ. 1877, p. 263 absqne dia- 
gnosi, primitus nil, nisi forma M. cdtissimi, M. x>alustri parallela, 
foliolis obsolete serratis autintegris, ideoqiie = M. macrorrhizus var. 
palustris Koch, non W. Kit. 
Más Jkelilohisnnk nevezetesebb termőhelye herbáriumom 
szerint : 
Wichtigere Standorts-Angaben anderer 3Ielilotus-Arten nach 
meinem Herbar : 
M albiis var. oxycarpus SCHULTZ 1. c. p 696 ad Zabar cott. 
Gömör, Bihari hágó (L. RlCHTEB). 
M. elegayis Salzm. in pascuis ad Bna Dalmatiae. 
M. itfdicas (L.) Clissa, Lesina. 
M. neapolitanvs Ten., Spalato, Salona. 
M. indicus (L.) Arbe, Salona, Lesina. b) Tommasinn JORD., 
Arbe. 
M. sulcatus Desf. in valle Draga ad Flnmen, Lesina. 
A M. dentatus var. decipiens SCHULZ, a kevéssé és egyenet- 
lenül fogas eltérés az óbudai mezőkön is, kivált a római fürdő 
vidékén (ad Thermas Romanas Budáé). 
Festuca dalmatica (Hack.) Magyarországban. 
Irta : Thaisz Lajos (Budapest). 
A Festuca drdmatica, melyet PlCHLER fedezett fel Dalmácziában 
Cattaro mellett, terem azon kívül Szerbiában és Herczegovinában is, 
tehát az eddigi lelőhelyekről ítélve okvetlenül déli növénynek kell 
lennie Annál inkább feltűnő volna a budapesti előfordulása a Gel- 
lérthegyen, melynek első forrása HACKEL-nek a „Monogr. Fest. 
europ.“ czímü müvének 102-ik lapja. E helyen átmeneti alakokat 
is említ a F. dalmatica és F. valesiaca között. A gellérthegyi 
növényből a múlt évben Degen Árpád és Flatt Károly urak 
nagyobb mennyiséget gyűjtöttek, melyből tanulságos anyagot küld- 
tünk Hackel tanárnak felkérve őt, hogy mint a F. dcdmaüca szer- 
zője revideálja a gellérthegyi példákat. Hackel tanár Flatt Ká- 
rolyhoz intézett levelében, határozottan azon véleményét nyilvání- 
totta, hogy a budapesti növény nem a valódi F. dcdmatica s nem 
egyéb, mint a F. Valesiaca ScHLElGH., egy alakja, a mely vasta- 
gabb leveleinél fogva közeledik a F. dalmaticá-hoz, de semmi 
esetre sem typikns. 
