120 
tani t. i. az oltásra és dugvá- 
nyozásra alkalmas u. n. „érett“ 
vesszőket vizsgálta meg, külön- 
böző oldalról az ivartalan sza- 
porításra kevésbbé alkalmas, 
u. n. „éretlen" vesszőkkel 
szemben, mert a fás növények 
vesszejének érettségi fokozatát 
eddig csupán egyszerű meg- 
tekintés által állapították meg. 
KöVESSY szövettani s 
vegyelmezési tanulmányokat 
végzett a különböző korú 
vesszőkön s azt tapasztalta, 
hogy az „érett" vesszők sejt 
elemei nagyobbak, vastagabb 
falúak s a keményítő tartalmuk 
is nagyobb mint az „éretlen“-eké, 
másrészt pedig a klimatológiai 
viszonyok befolyását tanúlmá- 
nyozta. 
Vizsgálatait a Vitis rnpe- 
stris var. du Lot-on végezte, de 
megjegyzi, hogy a tapasztalt 
viszonyok érvényben vannak az 
összes fás növényekre nézve is. 
Thaisz. 
Hollós László : A szarvas- 
gomba és más föld alatt 
termő gombák Pestmegyé- 
ben. („Növénytani közlemé- 
nyek" I. évf. (1902 ) 1-sö fűz 
21—24 11.) 
„Nem érdektelen, hogy a 
nyári szarvasgomba, mely ned- 
ves, árnyékos helyet, humuszos- 
meszes talajt kiván és melyről 
még nem régen is csak kevés 
s zavaros hazai adataink vol- 
tak, a magyar Alföld egy homok- 
pusztáján is megterem." 
Ezt mondja Hollós László 
értekezésében s tudományos 
kutatásaival igazolja is fent 
wissens.chaftlichen Standpunkte 
aus zu beleuchten. 
Bisher wnrde dér Grad dér 
Reife des als Edelreis oder 
Steckling benützten Reises 
allgemein nur durch einfache 
empirische Schátzung bestimmt. 
Verf. untersuchte die als 
Edelreiser und als Stecklinge 
benützbaren sogenannten „rei- 
fen" Reiser in Bezug auf ihre 
histologischen und chemischen 
Verháltnisse und studirte die 
Einwirkung dér klimatologi- 
schen í''actoren auf dieselben. 
Verfasser führte seine Stu- 
dien an Vitis rapestris var. da 
Lat aus, bemerkt aber, dass 
sich seine Erfahrimgen auf 
sámmliche Holzgewáchse be- 
ziehen. 
Thaisz. 
L. Hollós : Die Trütfel und 
andere unterirdische Pilze 
im Pester Komitate. („Növény- 
tani közlemények" 1. Jahrg. 
(1902.) 1. Heft. pp. 21—24.) 
„Es ist nicht uninteressant, 
dass die Sommer Trüffel, welche 
feuchte, schattige Orte und 
humus-reichen Kalkboden be- 
ansprucht und über dessen 
heimisches Vorkommen wir noch 
bis vor kurzem nurwenige und 
zweifelhafte Daten aufweisen 
konnten : auch auf einer Sand- 
Puszta des ungarischen Tief- 
landes vorkommt." 
Dies schreibt L. Hollós in 
seiner Abhandlung und beweist 
seine Behauptung mit den Re- 
