134 
tekintve, a kettő között áll, a mennyiben a levél alakja és szörözete 
az 0. Fallasü (WiLLD.)-éval egyezik, míg termésének nagysága 
s annak 30-siigaras szegélye az 0. hypargyrea BoiSS- var. spinii- 
líyera Bornm. terméséhez hasonló. Utóbbii, melyet SiNTENlS Paph- 
lagoniában (exs. 4777) s magam Galatiában (exs. 3025) szedtem, ^ 
a töalaktól a hosszabb csészefogak s az észrevehetően fogas 
termés-szegély különböztetik. 
Bár valószinü, hogy ezen három különböző földrészen termő 
növényen, ha sikerülne őket élő állapotban összehasonlítanunk, 
még egyéb különbségek sőt talán faji bélyegek is lesznek konsta- 
tálhatók, az afrikai növényt, melyben tüskés-szélű termése miatt 
az 0. Pallasii (WiLLD.) egy változatát véltem felismerni ^), még 
sem merem önálló faj gyanánt leírni. Sokkal természetesebbnek 
tartom ezt az 0. hyparyyrea Boiss. alakkörébe vonni s 0. Kahy- 
lica Bornm. néven mint alfajt jellemezni (1. a 132. old.) 
Ezen fajok legközelebbi rokonságába tartozik továbbá az 0. 
ínsiynis Freyn & BoRNM. ‘‘), melyet 1800-ben fedeztem fel 
északi Kappadócziában (exsicc. 2087), sajnos, hogy érett termését 
nem szedhettem. Újabban SiEHE is megtalálta Ciliciában (exsicc. 
575, melyet HausskneCHT határozott meg); az ö példáinak ép 
oly nagy s többnyire 30-sugaras körszegélyén tüskésen fogas ter- 
mése van, melynek szörözete hamar lekopik, úgy, hogy a termés 
felülete azután szépen fénylik. 
Érdekes eredményre vezettek a valódi 0. venosa (Desf.) 
afrikai előfordulására vonatkozó kutatásaim. DesfüNTAINES (FI 
átlant. II. 170 old.) Tunis-ból írja le növényét s Baratte G. 
urnaka 133. old közölt leveléből kitűnik az, hogy ezen növényt soha 
nem szedte se.nkisem, sem Tunis-ban, sem Algírban, s hogy DeS- 
FONTAINBS is tévesen (kétségtelenül a czédulák elcserélése követ- 
keztében) említi Tunisból ezen növényt, melyet eddig csakis 
Cyprus szigetén találtak. Az afrikai adatok (CusSüN, Battandier 
stb.) tehát az 0 Kabtylicám vonatkoznak. 
Megjegyzések néhány keleti növényfajról. 
Dr. üegen ÁrpAd-tól (Budapest). 
Bemerkungen über einige orientalische Pflanzenarten. 
Von Dr. A. von Degen (Budapest). 
XLI.') Sempervivuni Sijiionkaianiim n. sp. 
E sectione Jovisharha KoCH. Foliis rosulanim anguste lanceolatis> 
acutis,biconvexis, crassis, utrinque glabris, margine pectinato glandu- 
3) 0. Pallasii (Willd.) var. Kabylica BoRNM. in Sagokski.' Liste d. 
thür. bot. Tauschv. 1891. pag. 14. 
4 ) üsterr. bot. Zeitschr., 1892 p. 82. 
') X sorozat I—XE. számú czikltei az Üestor. bot. Zeitschrift 1891 — I90Ü. 
évfolyamaiban jelentek meg. 
Dió Artikel I— XL. sind in dón Jahrgaugon 1891 — 1900. dér Oesterr 
botan. Zeitschrift erschienen. 
