143 
a) var. conflueiis Moore. Napos lejtőn Hámorban. 
b) var. dentatuin Döll 
c) var. fissidens Döll. 
d) var miiltidentatum Döll. — A b) c) és d) alatti alakok 
majdnem mindenütt, egymás társaságában vagy váltakozva talál- 
hatók, 
e) f. rhaeticiim RoTH. Napos helyeken Hossziiszögön és 
Hámorban nő. 
Az A f. femina idősebb és jól kifejlődött lökéi jobbadán a 
var. nmlüdenüdum DöLL. lombjait fejlesztik, úgy hogy tulajdon- 
képpen typikus alaknak ez volna tekintendő ; különben a var. 
multidenfatmn DöLL alakköréhez tartozó növények lombja is a 
sallangok nagysága és alakja tekintetében nagyon eltérők szoktak 
lenni és már első tekintetre könnyen lehet következő feltűnőbb 
alakokat megkülönböztetni : 
a) f. latisectiini m. (üest. bot. Zeitsch. 1899. pag 61) Másod- 
i-endíí sallangjai tojásdad-lándzsás alakúak, tömören állanak, 
úgy hogy széleik egymást érintik vagy fedik ; az első pár 25 mm. 
hosszú, tövénél, 8 mm. széles. 
f. angiistisectuin iii. (1. c.) Másodi'endü sallangjai szálas- 
lándzsásak, 25 mm. hosszúak, tövüknél 5 mm. szélesek, egymástól 
távolabb állanak, széleik nem érintik egymást. 
Y) f. brevisecUiiii ni. (1. c.) Másodrendű sallangjai egymástól 
távol állanak, keskenyek és rövidek, csupán 10 mm. hosszúak. 
ő) f. laxifroiis III. (nova forma). Az angustif>ectum és hrevise- 
ciimi alaknál az első és másodrendű sallangok néha egymástól 
nagyon távol is állanak, ilyenkor a lomb lemeze feltűnően ritkás. 
A var mnltidentatum DÖLL f. íatiseclum és anrjustisectum 
alakja a kőszegi hegység erdeiben gyakori, a f. hrevisectum és 
lüxifrons m. szórványosan nő, nevezetesen a Hámori erdőkben 
található. 
s) f. atteniiatiim 111. (f. ocHmöiflöí.m Waisb. non MooRE, v. ö. 
üest. bot. Zeitsch. 1901 pag. 125). Lombja 1 — 1.5 m. hosszú és 
40 cm. széles, csúcsán és az első rendű, sallangok végén hosszan 
és finoman kihegyezett. Ezen dús növésű szép alak szintén a var. 
midtidentatum DöLL alakköréhez tartozik és a hámori kis Gösz- 
bacli völgyben nő. 
A most következő Aspleninm fajok két természetes, egymás- 
tól nagyon eltérő csoportra (Sectio) oszolnak úgymint : 
A. PSEÜDOPINNATA. Lombjuk egyszer szárnyasán hasogatott 
eujderidis erezetű, sallangjai derékszögben elállók, széles alapból 
rögtön keskenyedett rövid nyéllel ülnek a gerinczen, melyről elha- 
lálozásuk idején kivévén az .4. viride-nél, lehullanak, a nyélből rövid 
csonkot hagyván rajta. — Ezen csoportba tartoznak az Asplenwm 
viride, A. adidterinum és A. Trichomanes. 
B. CUNEISECTA. Egyszer vagy többször szárnyasán haso- 
gatott lombjuk utolsó rendű sphenopteridis erezetű, sallangjai többé- 
