149 
Turnbr könyvéből sem le- 
het egy szóval sem azt ki- 
venni, hogy ö a növény-szárí- 
tást „mesterétöl“ Lnca Ghini- 
töl sajátította volna el, vagy 
hogy neki valaha Ghini szárí- 
tott növényeket mutatott volna, 
s egyéb botanikai müvek sem 
Írnak erről semmit. 
Azután, ha csakugyan 
Ghini lett volna a feltaláló, — 
ez a találmány Ferrarában 
éppen csak a véletlenül ott 
időző idegen FALCONER-ig ju- 
tott volna el? míg a 6 vagy 
7 évig ott lakó AmatüS Lusi- 
TANU.S-nak csak az a szerep 
jut, hogy még 1573-ban is cso- 
dálkozzék Falconbr herbáriu- 
mán? És Antonius Miisa Bra- 
SAVOLA, GniNI-nek ferrarai ta- 
nár-kollégája sem tud Ghini 
találmányáról semmit, jóllehet 
Ferrara Bolognához — mint 
mondani szokás — csak egy 
puska-lövésnyii'e van ! 
De a mi mind ennél többet 
nyom a latban, az az, hogy 
ugyanaz az Amatus Lusita- 
NüS. a ki Falconbr herbáriu- 
máról oly csodálkozva beszél, 
Antonius Musa Brasavola 
gyűjteményét is leirja (a me- 
lyet SpRENGEL tévesen „her- 
barium“-ként méltatott s le- 
írásából kitűnik, hogy Bra- 
SAVüLA gyűjteménye tulajdon- 
képen apró ládácskákban őrzött 
drogeria-gyüjtemény volt: ,Vi- 
dinuis nos trés istos pulveres 
Ferrariae, quos unusquisque 
reperiri possent, séd nihil (vt 
ille respondit) huiusce rei in- 
uentum est,“ 
Auch aus Turner’s Buch 
ist es nicht zu entnehmen, dass 
dieser das Pflanzentrocknen von 
seinem „Meister“ Luca Ghini 
erlerut, oder dass Ghini ihm 
jemals getrocknete Pflanzen ge- 
zeigt hátte ; die übrigen bota- 
nischen Werke schreiben eben- 
falls kein einziges Wort davon. 
Und dann. wenn wirklich 
Ghini dér Eríinder gewesen 
wáre, sollte diese Eríindung in 
E'errara nur bis zu dem eben 
zufállig dórt weilenden Fremden 
E^'alconer gelangt sein? Wie 
ist es möglich, dass dér, seit 
6 — 7 Jahren dórt wohnende 
Amatus Lusitanus über den 
Aublick von Falconer’s Her- 
bai- noch im Jahre 1573 in 
Bewunderung geráth ? Antonius 
Musa Brasavola, dér Profes- 
sor-College Ghini’s in Ferrara 
weiss ebenfalls nichts von 
GhinI’s Erfindung, wiewohl die 
Entfernung zwischen Ferrara 
und Bologna — wie mán zu 
sagen pflegt — nur ein Büchsen- 
schuss ist. 
Was aber noch mehr ins 
Gewicht falit, ist jener Umstand, 
dass eben derselbe Amatus 
Lusitanus, welcher sich über 
Falconer’s Herbai- so bewun- 
derungsvoll ausspricht, auch die 
Saninilung des Antonius Musa 
Brasavola beschreibt (welche 
Sprengel irrig als Herbai- 
wiirdigte und aus seiner Be- 
schreibiing geht hervor, dass 
Sprengel : História rei herbariae. I. (1807.), p 329 , ejusd. Ge- 
schichte dér Botanik. I. (1817. j p. 287. 
