163 
fíxtraflorale, élő HesperisQw lehet még soká ismeretlen maradt volna. 
Másföldségi (exoticus), másvidéki Hesperist, sokat ahglia termesz- 
tenek valahol, összehasonlító vizsgálatát csakis a szárított növény- 
nyel lehet végezni. 
A Hesperis-xöl — estike vagy BAUMGARTEN-nál estvelke — 
TheOPHRASTOS ') óta írják, gyakran egymástól másolják, hogy este 
meg éjjel jobban illatozik, mint nap közben. Mind a görög, mind a 
magyar neve innen ered. A Hesperiswék tehát esti bogarat és éjjel 
röpködő lepkét csalogató sajátságos virágnak kell lenni. Ilyen este 
és hervadozva illatozó bokor az alkonyillat (Calycanthus), a Jasmi- 
mnn samhac Vahl, továbbá az Oenothera biennis, Melandrium al- 
bum, Silene nutans, S. longiflora stb. 
Vizsgálataim közben az estikének olyan kiválasztó szervecs- 
kéjével, a nectarium extraflorale-\íű {n. extro.niiptiale) vágyás a 
méznek és illatnak virágkiviili forrásával ismerkedtem meg, amely 
idáig a biológusnak meglehetősen a figyelmén kívül maradt, s amely, 
mint töljb más keresztesvirágúnak ősi maradékszervecskéje, belső 
életével szorosan összefügg. 
Systematicai és növénygeografiai összehasonlításaim nyomán 
az én felfogásom egészen más, első hallásra talán idegenszerű is 
annak, aki az estikét, mint kerti virágot ismeri vagy az alacsonyabb 
vidék lilavirágáról Ítéli meg. Itt s a lakott hely közelében a Hesperis, 
kivált pedig a H. )iiatronalis-i\a\í lilavirágú rokonsága, többnyire ide- 
oda kóborol, gyakran kerti szökevény; helyről-helyről hamar ell)ncsúzik. 
Ellenben Európa keleti liavasainak leginkább mészsziklás vi- 
dékein, a Hesperis állandó és eredeti ősfészkéből nehezen mozdiil 
ki. Itt olyan fajai vannak, aminőt a kerti termesztés nem ismer. 
Itt való életfolyása és szerv'ezkedése a magas táj természetével 
liarmoniál s a havasi élet visszatükrözője. Én innen meritem a 
Heaperis ismeretét és felfogását ; itt kerestem eredetiségét és ter- 
mészetszerű őstypnsát. Imién származott le az alvidék lüavirágn 
estikéje s bélyegeit az új természeti állapot szerint lassanként ala- 
kítván, más faj lett belőle. így lesz a Hesperis geografiai-becsű 
növény. E szerint a Hesperis eredetileg magashegyi és többiy'ár- 
éltii virág. 
XEILREtCH") a Reliqniae Kitaibelianae 77. old.-ra hivatkozva, 
mint különöset emliti, hogy Szlavóniában a fehérvirágú Hesperis a 
gyakoril)!), GrisebacH^) pedig a vadon termő fehénirágúkat var. 
rnistralis névvel akarta megörökíteni. Messzéblire terjedő vizsgálat 
alapján valólian jellemzőnek derűi ki, hogy hazánknak magasabli 
bércein, már a Pilis-hegyen is, a Hesperis leginkább fehérvirágú. 
’l Lásd Clüs. i h. 333. old V. ö. még Ballet. de la soc. botan. de 
Framje, XIII p. 220—23. Hesperis, hé nuktos ősei maiion, é kath’ hémeran. 
Theophr. De Gauss.pl. VI. 2.5. A mythologia szerint Klytia változott estikévé 
(Ovid. Métám. 4. 207,) Sprengel : Goschichte dér Botanik I, 1817. 32. 
b Aufziihlung etc. p. 253. 
b Flóra Europaea, p. 55. 
