178 
(lie an dér Rhachis und dérén Zweie:en zerstreut sitzcnden ziemlicli 
lángén, gegliederten im oberen TheiI ans einer Reihe gelbbrannci- 
Zellen bestchenden Driisenliaarc erwalinen, obschon diese nicbt 
eben cbaracteristisch sind. 
(Fortsetzuug folgt ) 
A herbáriumok történetéhez. 
Znr Geschiclite dér Herbare. 
Irta : Alföldi Flatt Károly (Budapest). 
(Folytatás. 
Amatus említi — s ezt 
PULTENBY is közli a „Ge- 
schichte dér Botanik. . . mit 
besondercr Riicksielit auf Eng- 
land“ 55 — 56-ik lapján — hogy 
a Ferrarában időző Falconer- 
töl sok angol növényt kapott. 
Hogyan lehetséges ez, ha 
FALCONER-nek a növényszárí- 
tást csak itt Olaszországban, 
(■iHlNl-töl kellett elsajátítania ? ! 
Ez a tétel legdöntőbb bizo- 
nyítéka annak, hogy Falconfr 
a növényszárítás művészetét 
m agával Angii áb ól hozta. 
Általában nagy hiba volt 
MEYER-től a herbáriumot oly 
dolognak feltüntetni, melyet 
előbb — mint akár a könyv- 
nyomtatást — feltalálni kellett. 
Rá jöhettek erre egymás- 
tól függetlenül is: angolok, 
olaszok, francziák és németek, 
a mint hogy rá is jöttek, a 
mit az a körülmény is bizo- 
nyít, hogy az első herbáriumok 
egymástól távol eső, elszige- 
telt helyeken s az egymással 
való érintkezésnek kizárásával 
tűnnek fel ; az egységes eljá- 
rást is nélkülözik az első her- 
báriumok, mert pl. Girault 
herbáriumában a növények a 
papirosra fel vannak varrva, 
míg a többiek növényei felm- 
Fort.setzung.) 
AmatöS sagt — und dies 
erwáhnt auch PlJLTENEY auf 
pp. 55 — 5P) seiner „Geschichte 
dér Botanik . . mit besonderer 
Rücksicht aufEngland ' — dass 
er von dem in Ferrara weilen- 
den Falconer viele englische 
Pfianzen hekam. Wie konntc 
dies möglich sein, wenn Fal- 
CONER das Pflanzentrocknen 
erst hier in Italien von Ghini 
erlernt habén sollte ? ! Dieser 
Satz liefert den schlagendsten 
Beweis dafür, dass Falcon ER 
die Kunst des Pflanzentrock- 
nens mit sich ausEng- 
1 a n d g e b r a c h t hat. 
lm Allgemeinen war es ein 
grosser Fehler von Meyer, das 
Herbai’ als Etwas darzustellen, 
was — wie z. B. die Buch- 
druckerkunst — vorerst erfun- 
den werden musste. 
Es konnten ja Englánder, 
Italiener, Franzosen und Deut- 
sche von einander unabhángig 
darauf kommen, wie sie auch 
thatsáchlich darauf gekommen 
sind. was auch durch jenen 
Umstand bewiesen wird, dass 
die ersten Herbare an verschie- 
denen, von einander entfernt 
gelegenen, isolirten verten und 
mit Ausschluss eines gegensei- 
tigen Verkehrs auftauchen; 
