181 
dag' arabeszk-szegély díszíti, 
melynek középső kerek pajzsá- 
ban ez a felirat olvasható : 
„ZENüBIVS-PACINVS. FLn S 
FAGIEBAT.“ A l'Övidített SZÓ 
talán ,.E'luininensis“-t jelent. 
Vájjon ez a Pacinus csak ma- 
gát az arabeszk-rajzot, vagy 
az egész ektypa-gyiijteményt 
készitette-e, bizonytalan Most 
159 folión a színezett növény- 
lenyomatok következnek ; a fó- 
lió mindkét oldala tartalmaz 
egy-egy ektypát s a felső jobb 
sarkán számozva van. E lenyo- 
matok az olasz dórából vett, 
többnyire orvosi növényeket 
ábrázolnak, s a növények alatt 
akkor dívó latin elnevezéseik 
olvashatók. 
Pritzel az idézett „The- í 
saui-us“ egy másik helyén 
(p. 379.) ezen ektypák mellé 
kérdő-jellel ezt az évszámot 
csatolja: ,1517?“ Ez a felte- 
vés minden alapot nélkülöz és 
nem helyes. Az ektypák esz- 
méje a szárított növénij-gijüjte- 
mények eszméjéből fejlődött, nem 
pedig mcgforditva. 
Az a gondolat : „Mily hasz- 
nos dologra lehetne a szá- 
rított növényeket felhasznál- 
ni?" szülte az ektypákat ; 
itt a sokszorosítás a főfontos- 
ságn, míg a szárított növény- 
gyűjtemény önmagában mindig 
csak egyetlen példány. 
seite dises Blattes ans freier 
Hand gezeichnet und gemalt 
ein Zweig mit zwei Aepfeln ; 
dann folgt ein Blatt mit einer 
freigezeichneten colorirten Iris. 
Hieranf kommt ein Blatt, dessen 
liückseite von einer in Sepia 
ausgeführten grossen reichen 
Arabeske mit Figuren im Style 
des 16. Jahi’hunderts,ausgefüllt 
ist ; in derei! Mitte ein runder 
Schild mit dér Inschrift: 
„ZENOBIVS - PACINVS. FLnS 
FACIEBAT." Das abbrevirte 
Wort viellicht Fluminensis an- 
deutend ? Ob dér Mann übrigens 
nnr das Blatt mit dér Arabeske, 
oder die ganze Ektypen-Samm- 
lung macii te, bleibt iingewiss. 
Dann folgen sofort die Blátter 
mit den colorirten Pflauzenab- 
drücken, oben in dér rechten 
Ecke jedes Folium beziífert. 
Das letzte Folium ist 1 59 und 
jedes trágt auf beiden Seiten 
eine Ektype. Es sind iiieist 
officinelle und dér italienischen 
Flóra angehörige PHanzen, jede 
mit dem lateinischen Nahmeu 
jener Zeit unterzeichnet “ 
Pritzel setzt auf einer au- 
deren Stelle des citirten „The- 
saurus" (p. 379.) nebeu diese 
Ektypen mit Fragezeicheii be- 
gleitet folgende Jahreszal : 
„1517 ?“ Diese Vermuthung ent- 
bchrt jedweden Grun des und 
ist völlig unrichtig. Die Idee 
dér Ektypen ist aus dér Idee 
dér getrockneten Pflanzensamm- 
lungen entsprungen und nicht 
umgekehrt. 
Dér Gedanke : Auf welche 
nützlichen Dinge könnte mán 
die getrockneten Pflanzen ver- 
wenden ?“ gebahr die Ektypen. 
Die Hauptsache ist hier die 
