197 
végződő mirigye van, mintegy a melléilevél jelzéséül, (v. ö itt a 
D. glandalosa-ró\ mondottat is). A töve felé keskenyedö levélnek 
a két oldalán valóban ott van, a hol más családban a stipula 
(melléklevél) szokott lenni. Nehézséget támaszt azonban, hogy 
keresztesvirágú füveknek, mai alaptervök szerint, melléklevelök 
nincs, de valaha valószinüleg volt, a közelről rokon ibolyaféléknek 
ma is van. Krause ^ és Wretsko ^) említi, NoRMAN azonban 
elég világosan szól a kruciferák nagyobb részének rudimentarins, 
glandulaformájú két mellékleveléröl, de talán mivel nem egészen 
meggyőzően magyarázta, a systematicus és biológus figyelmen 
kívül hagyta. Eichler^) is nagyon röviden bánt el vele s részét 
abracteolákhoz számította. Eendellenes Carclamine clentatát a Csepel- 
sziget partján, Soroksárral szemben gyűjtöttem, melynek egy levele 
mellett kétségtelen stipulája van. 
A Hesperis-en kívül apró levélmelléki glandiilát láttam még 
a Cardamine dentatán, C. amarán, (Márkó, Veszprémvm.), a Lunaría 
rediviva var. macropodán, a Dentaria trifolián, (Klek, Ogulin m.j, 
Biinias macropterán (Karlopágó), B. orientalison, a Eaphanus Rapha- 
nistrumon. A Bunias szára, kivált fölfelé, valamint a virágzata 
tele van ilyen szemmel látható, jókora nagyságú mirigygyei, tőle 
érdes. Norman sokkal többet említ. 
A Dentaria ylandulosávól Waldstein és Kitaibel^) Írja — 
a fajnév is innen ered, — foliolo „iníermedio iitrinque glandula 
subulata parva, in axillis sita stipato. Petioli in axillis pariter 
glandiilam forentes“ ísic pro ,,ferentes“) vagyis, hogy az első és 
másodrangú levélnyél tövében, mind a két felöl picike glandula 
van, mintegy stipula és stipella Ilyent horvátországi D. j;oí?/2^/íyZtón 
is láttam. Ha a D. qlandulosa W. et Kit. levelét ágatlanra vagyis 
csak a középső levélkéjére redukálódva képzeljük, akkor a Hesperisnek 
egyszerű, ágatlan levélalakja marad előttünk, oldalvást a nectarium 
extrafloraléjával. 
Koch a Dentaria mirigyének morfológiai értéket tulajdonítván, 
felmerül a kérdés, lehet-e ezt morfológiai szervre visszavezetni ? 
Ha a glandula más szervből különvált, csak sejtalkotta 
picike kiválasztó, vagy ha a keresztes virág glandula hypogynája 
— a mint Eichler az i. h 498, 534. old. mondja — valóban a 
tórusnak helyi duzzadása lenne, morfológiai jelentőség nélkül : 
• akkor az említettem extraflorális mézfejtö, valamint az egyszerű 
glandulás szőr morfológiai értékét kutatni céltalan lenne. De a 
nagyobb glandulát vagy nectariumot, melynek sajátságos alakja és 
szabályszerű helyzete van, a morfológiai érték szerint megfejteni. 
') Botanische Zeitung 1846, p. 143. 
-) Sitzuiigsberichte elér Wiener Akadomio, 1868, p. 212. 
Les stipulos et les bractces des Cruciferes. Anu. d. scionc. nat. 4. ser. 
IX köt. 18.58, p. 10.5, 113. 141. 
Flóra 1865. p, 535. 
9 Deseriptiones et icones pl. rarior. Huugar. III. p. 302. 
