198 
a becsesebb botanikai kérdések közé tartozik, mert valamiből 
kellett származnia vagy elsatnyűlnia, a morfológiának pedijg célja 
az átalakult, elcsenevészedett vagy végképen megsemmisült (ablastos) 
részeket kipuhatolni s a szervnek múltjára, a mint lehetséges, 
visszatekinteni. A Ranunculaceák közt morfológiai szerv ma is van 
nectariummá való visszahanyatlásban. 
A keresztvirágúak nectariura stipulare-ja a levélfog glandulá- 
jához is hasonlít s a kányafa {Vihurnum Opulus), a mandolafa- 
félék (cseresznyefa, cseppmeggy — Prunns pumila^) L stb.) a 
fűzfa, a Pteridium-) stb. levél nyelén levő, virágkivüli nectariumhoz 
sorakozik. Minthogy a Salix fragilis fűzfa hajtásának levélnyelén, 
a glandula helyén (Vésztő mellett 1893. aug.) fűrészeltszélű apró 
levélkét láttam,®) könnyen az a gondolat támad, hogy a levélnyél 
nectariuma a levél darabjának (sallang vagy fog) átformálódásából 
támadt, a mi a Hesperis%zc\ is megtörténhetett, mint levélkissebbedés. 
Minthogy azonban a vizsgáltam keresztvirágúak levélmelléki 
és kocsáninelléki mézfejtőjének szabályszerű helyzete van, mely a 
virágbeli nectariummal,'^) a Hesperis tristisé még alakjára nézve 
is megegyezik ; magasabbrangíi morfológiai jellemet kell neki 
tulajdonítani, a virágtengely puszta duzzadásának — a mint EiCHLKR 
a belső nectariumot — nem tekinthetjük. Minthogy ez a levélmelléki 
és kocsáumelléki nectarium morfológiai szerv helyén van, a levélnek 
két oldalán, a hol a melléklevél szokott fejlődni, azért ennek 
átalakult csenevész maradéka kell, hogy legyen s ilyen éltelemben 
a Hesperis virágbeli nectariuma a kurtábbik hím stipulája. Nem 
páratlan morfológiai eset ez. A Potentilla stipulája mint virágrész 
(külső kehely) szintén ismeretes Ezek nyomán a nectarium extra- 
imptiale a kruciferákon tervszerűen megsemmisült melléklevél 
reliquiáia s glandula stip^darisn'dk vagy nectarium stipuláréwák 
mondhatjuk, még ha nem a stipula maradéka lenne is, mert ennek 
a szervnek helyén van. A keresztesvirágúaknak, életműködés híán, 
több levélképlete (stipula, bractea) végkép megsemmisült, az 
extrafloralis mézfejtö még mintegy utolsó stádium a teljes eltűnés 
előtt, számtalan fajé már teljesen oda van. A stipulának a levélhez 
való viszonya és biológiai célja elég ismeretlen.®) Mért van 
némelyik családnak, mért nincs sok másnak A keresztesvirágűaké 
nectariummá változván mézet és illatot termel. 
Levélfognak tekintve se lenne morfológiai értelemben nagy 
különbség. Mind a kettő periferikus része a levélnek, a levél fog vele 
kapcsolatban, a melléklevél tőle különválva. 
') V. ö. Caspary: De neetariis, 1848, p. 40—43. A Prunns pumila L. 
(7V. Cltamaecerasus Jacq.) levele alján a levólfogak közt a nectariummirigy 
csaknem ágy rejtőzködik, mint a Soldanella montana levcifogai között. 
D FigdüR: Österr. Botan. Zeitschrift 1891. p 293. 
Természettudom. Közlöny 1894. 47. old. 
*) A rajzát lásd Engler és Prantl i. h. 149. old. 
*) V. ö. Hildebrand: HillburG’s Dissei'tatíon über dón Bau u. die 
Function dér Nebenblatter. Flóra, 1878 p. 161—67. 
