r. Oeuípontana termőhelyéi"’ 
érhetett. Különben a termékenyí- 
tést a rovarok nai>'yobb távol- 
ságról is véghez vihették. 
A T'. Oeiiij)ontana-t Tirolban 
tSilz mellett (Gróf S.-tHNTIlEIN), 
valamint Voralbcrgben l)ornl)irn 
körül (WiNDER Hedwig) meg- 
találták. Minthogy megközelitö- 
leg hasonlókra Beck még 
Hécs közelében, magam pedig 
l\larburg mellett (Dél-Steier-ben) 
is ráakadtunk, valószintt, hogy 
Magyarország nyugati részén is 
meg lesz található. 
stark iníluenzierte V. odorata 
betheiligfc war, die östlich von 
dcn Allerheiligen Höfen neben 
dér intermediáren Hybride V. 
Qreniblichii mh. fást durch- 
gehends die V. odorata vertritt 
und früher auch bis zum Staiid- 
ortc dér V. Oenipontana ge- 
reicht habén kaim. Übrigens 
kaim ja auch aus etwas grös- 
serer Eiitfernung Befruchtuug 
durch lusecteii stattgefimden 
habén. 
In Tirol wurde V. Oeni- 
pontana auch noch bei Silz 
(von Gráfén Saenthein), in 
Voralberg bei Dornbirn (von 
Hedwig WinüER) gefunden. 
Da sic von v. Beck auch aii- 
nahcrnd bei Wien und von mir 
bei Marbui’g in Südsteiermark 
gcti’olfen wurde, so ist ihre Auf- 
íiudung auch für das westliche 
Ungarn nicht imwalirscheinlich. 
Hazánk meg a Balkán Hesperis-ei. 
(Species Hesperiduin Hungáriáé atque Haeini,) 
Irta; l)r. Iíorb;ts Vince. — Autoro V. <le Horbás. 
Szövegbeli három képpel (iconibus in textil tribus). 
(Folytatás. — Continuatio.) 
A Hesperis virága (flos Hesperidis). 
Az estike virágzata bimbó korában nagyon összeszorúl, leg- 
feljebb csak a legalsó virága alatt fejlődhetik ki az infrapedun- 
cularis levél, az egész fürt, mint az összes keresztesvirágúé, leg- 
tübbnyire levél télén marad- 
Eiciiler ugyan ellene mond, hogy a kruciferák hegyelevele 
a mehanikai nyomás következtében nem fejlődnék ki, de más 
okot ő sem említ az abortuson kivül, már pedig ennek is kell 
okozójának lenni. A virágzat tengelyének szögletesedése a virág- 
kocsán ellaposodása kétségtelen, hogy a virágzatnak szoros össze- 
nyomódásától van s a hegyelevelek teljes megsemmisülésére is 
hatással lehetett. 
') V. ö. Krause: Botanischo Zeitung, 18RJ. 137. old. 
b Flóra 18Ö.Ö, 535. old. itt különösen Gödrön véleményét cáfolja. 
(Mém. snr 1’ inflorescence et les tleiirs des Criiciféres, Comptes rendus 
1864, p. 1041 ; Ann. se. nat. 5, ser. II. 281 ete.) 
