-235 
A földrajzi elterjedés (geographia Hesperidis). 
Földnijzilag tekintve, a hazai és balkáni Hesperís többnyire 
havasi s a fehér vagy lialavány illatozó virágjával a havasi sötétel)b- 
szinű és ritkábban illatozó virágok közt nagyon kitűnik. 
A vadon termő Hesperis meggyőző példa és bizonvíték, hogy 
Európa keleti és nyugatibb havasain a vegetatio eredete és meg- 
alaknlása, más-más növényekből egészen különböző. A Hesperis a 
keleti havasok sajátja. A svájci havasokon elterjedésének központja 
nincs. Bécs környékén ugyan a H. silvestris régen ismeretes, de 
valószinű, hogy a török-időbeli meghonosodás vagy hazánk))ól 
hnrcolódott oda. A H. trisüs inkább mint pusztasági fű, természet- 
szerűbben lépett be Alsó-Ausztriába. Az Alpes környezetén a 
Jurából (ií. caíifZida), a Tengeri-havasokból {H. suhsimuda), Tirol déli 
részéről {H. adencp)oda)^ Pieniontból {H. laciniata) szintén ismerünk 
estikefajt, de honosságot a herbariumi anyag nyomán megitélni 
nagyon nehéz. Némely tlorista a behnrcoltat, elvadultat tnllmcsidi 
vagy az eredeti honostól megkülönböztetni nem tudja s honosként 
közli. ]\légis bizonyos, hogy a tiroli és svájci havasok s Német- 
ország nagy területén Hesperis-íaj temészetszerűen néni terem, vagy 
az ősidőkben kipusztult. Az itt-ott elvadultat, újabb kezdődő gyara- 
podást. kerti szökevényt vagy kóborlást eredeti őspolgárnak nem 
tekinthetjük. MüLLEEnek „AIpenl)lumen“ cimű hires biológiai mun- 
kája a Hesperist, mint az Alpesről hiányzót nem is tárgyalja. 
Annál nevezetesebb hazánk, a Balkán, a Kaukázus s továbl) 
Kelet Ilesperis-G. Hazánkban szakad meg északi és nyugati elterje- 
désének a földrajzi liatára, bár a lí. trisüs L. vagyis H. pannonica 
Cam. kivételével más faj nagyon elszóródik az országban. Hegyi 
régiónkban, kivált a Kárpát sziklás völgyeilien és szakadékálian a 
szirtapritó estike termőhelye régi és jellemző. Hogy mostanában a 
legelő jószág hurcolta volna oda, azért nem hihető, mert a He- 
sjierismk széthurcolásra kiválóan alkalmatos tagja nincs, másrészt 
nem tudnék megmondani, honnan hurcolták volna hozzánk azt a 
Ilesperist, a mely a Kárpáton kivűl másutt ismeretlen. 
A Kárpát meg a Balkán Hesperise annak az őshegységnek 
természeti állapotából maradt vissza, a melyet ez a két hegység 
ősidőben együtt alkotott.’^) De az eleintén megegyező közös lakosok 
későbl), a hegység különböző távolságán és minőségén lassanként 
átalakultak, vagy elfajzottak. Fehérvirágú J/cíí^jerisünknek [H. nioea) 
a Balkánon is meg van a szinl>eli analógiája {H. Degeniana)^ amaz 
a rodnai havasokon (..Varfulo Omnlnj“) 1900 mt., ejnez a Marira 
forrásánál 2300 mt. körül terem. BüISSIER'^) a TI. campicarpát 
Cataoniában 2530 mt. (8000') magasságbői jegyzi fel. Az eredeti 
') ÜAUDIN : Flóra Holvotica IV. p. 351—53. — Gremu ; Excursiousflora 
für die Sehvvoiz 1889, p. 74. 
-) V. ö. Földrajzi Közlemények, 1900. évf. 20G- 09. old 
Flóra oriontalis I. 235. old. 
