1 
266 
bolj'hos, levele hasítatlan, vastagos, virágzata majd jobban, majd 
kevésbbé összetett, sátorozó, terméskocsánja megvastagszik, lapi- 
tott négyszögletű, rövidglaudiilás. Virága kissé összenyomott, 
kelybe némelykor színesedik, mirigyes, a csúcsán kevés hosszabb 
szőrrel. Szirma hosszas, keskeny, halottszín vagy zöldes-sárgás, de 
gyakrabban sötétlilával vagy sötétpirossal erezett. A bibe rövid. 
Becöje lapos, kétélű, csőrtelen, cséklyétlen, kevéssé bebeszűkülö, 
kardformájú, végre a kocsánnal együtt szétterpeszkedik, úgy, hogy 
az egésznek mintegy ördögszekérformája lesz. A lefeslö termőlevél 
fél akkora széles, mint az egész becő, papirosvékonyságú, fényes, 
a középere kiemelkedő, a vastag magvazó keretet el nem takarja, 
magva hosszas háromszögletű. Kocsánja mellett apró, csőrös- 
mirigye van, de hamarább lehűli, mint a hegyvidékieké. 
Ide csak a H. tristis L. tartozik. 
2. A mediterrán fajok Mediterraneae Borb. ined. alsóbb levele 
lantformán szárnyashasábú, termőkocsánja végre megvastagodik, 
szirma hosszas, a nyaka felé lassan keskenyedik, sárgáspiros, 
pirosas vagy halottszinű. Becöje a kocsánnal együtt szétterjed, 
lapított, törékeny, későn feslik, alig cikkezödik, cséklyétlen, az 
alkotó termőlevél vastag, a magvazó keretet eltakarja. A bibe 
rövid. A kocsán két oldalán apró uectariiim van 
Ide tartozik a II. glutinosa Vis. fóloldalú virágzattal, valamint a H. 
laciniata All. minden oldalra terjedő virágzattal. 
3. A hegyvidéki csoport {Monticolae Borb. ined. ; Deilosma 
Andrz. ap. DG. 1. c. p. 448.) a legtagozódottabb, legtöbb fajt 
számlál, gyakran többnjmréltű. Virágzata sátorozó fúrt, kezdetben 
sűrűn összenyomódik, kocsánja rendesen vékony. Sziromlemeze 
kerekded vagy fordított tojásdad, az előbbiekénél jóval szélesebb, 
a nyele felé hirtelen keskenyedik, fehér, lila, lilapiros vagy egész 
piros, de egyszínű, cifrázatlan. Becöje csaknem hengerded vagy 
négyszögletű, vékony, rövidcsörű, gyöngysor módjára cikkezödik, 
rendesen 1- — 2 mm.-nyi cséklyéje (carpophorum) van, fölreped, 
középere kevébbé vastag, vele egylmzomban több mellékér halad. 
Bibéje az elöbbikéuél vékonyabb s hosszabb. Termőlevele a kere- 
tet födi, de emez vékonyabb, mint a mediterrán fajoké, a rekeszfal 
hártyanemii. Közűlök vált ki az alvidék kétnyáréltű Hesperise. 
A Monticolae csojíort fajainak eligazító táblázata. 
Mirigyesek d) Szára, levele, valamint a virágzata sűrűn miri- 
gyesszörös ... 2. 
— Mirigytelenek. Az egész növény mirigytelen, csak a H. 
Vrabólyianá-n s meg a H. Degenianá-n van kevés mirigy . . 13 
2. Szélescdapúak vagy nyeletlenleveliiek. Felsőbb leveleinek az 
alja széles, kerekített, szi valakit vagy dárdaforma, nyeletlen. Levél- 
melléki glandniája nincs . . . 3- 
') A latin clavist más bélyeggel kezdjük. 
