269 
fq)is-é tojásdad, jóval rövidebb, nem, vagy csak röviden hegyezett 
= H. sibirica. 
28. Alsó levele hosszúnyelű, lantforma, a száré tojásdad, 
hegyes, tompafogú = H. lapsanifolia. 
— Levele nem lantalakú ... 29 
29. Levele lándsás vagy tojásdad-lándsás, ritkás kemény- 
szőrű, zöldellö. Kocsánjának alsó oldala kopasz, virága szép nagy 
— H. clndotricha. 
— Szürkésszörű kocsánja köröskörúl szőrös, virága apróbb, 
fiatal becője pelyhes = ií. pycnotricha. 
30. Levele tojásdadlándsás, egészen kopasz, nagyjából foga- 
zott, virágzata a kocsánnal együtt kopasz, virága lila = ií. 
— Levele lándsás. lent szélesebb, hosszan kihegyezett, éle- 
sen és törhegygyel lürészelt, rövidnj^elű. Virágzata ritkás-rövid- 
szőrű, néhol egész kopasz, kocsánjának belső oldala rövidpelyhű, 
különben az egész fü kopasz. Virága fehér = íf. moniliformis. 
Nomenklatúrái jegyzetek. 
A nomenklatúráról kevés a mondani való. iMásnevű génuszból 
csak a Deilosma suaveolens-t neveztem át Hesp. suaveolens-ve. A 
H. sibiricát forgalomba hoztam^) a H. matronalis zöldebb ritkasább- 
szörű, nagyobbvirágú, hegyesebblevelű eltérésének jelölésére, a mely- 
nek a szinna csúcsán nincs hegyes fogacska. Ez a Hesperis sibi- 
rica L. leginkább kerti virág. LlNNÉ-nek sem a szava, sem más 
vonatkozása nem árulja el, hogy orosz eredetű estikét nevezett volna 
Így. Hamarább H. sibirica néven kertben terjedő fajra gondolt, 
mely Európából vadon ismeretlen lévén, szibériainak vélte, s miként 
a Syringa persieá-i, a gyaiiitotta hazáról nevezte el. Linné 1753-ban, 
a Species plantariim első kiadása előtt nehezen számitott a fajnév 
prioritására, s hogy majd a hálás utódok vagy 150 esztendő múlva 
is törik a fejőket, melyik Hesperis-i és miért nevezte ő H. sibiricá- 
nak. A sokkal későlibi H. sibirica Led. egész más, mirigyesbecős 
faj, azért át kellett nevezni (267. old.). 
A vizsgáltam Hesperis eredeti leírása az autor eredeti növé- 
nyével többnyire megegyező. Csak a H. niveáé mond ellene az 
eredeti herbariumi példának. BaüMGARTEN a H. niveának „caule 
hirsutissimo“-t, „foliis. . . hirsutis“-t és „siliquae pilosae“-t tulajdo- 
nít, a 51. N. 5lúzeum lierbariuniában pedig az ő kezéből csaknem 
egész kopasz Hesperis van, úgy hogy most határozottan az autor 
szavának-), nem a kezéből származó összetévesztett vagy jól meg 
nem vizsgált példának kell eldöntenie, mi az igazi H. nivea A 
rodnai havasokon Bauaigartbn leírásának megfelelő fehérvirágú 
Hesperis kétségtelenül terem, de Bau.MGARTEN saját növényei közt, 
valamint az én gyűjteményemben is több ilyen hazai Hesperis van. 
') Már az Akad. Közi. 1878, XV. köt. i69. old. 
’) V. ö. Természettud. Közlöny 1896. 43—44. old, továbbá a Balaton 
tavának és partmellékének növényföldrajza 137. old. 
