285 
(Gípfel „Girsea' im Pareng’ Gebírge). Fissidens pusülus WifiS. a 
dévai líezsán erdő nedves trachyt szakadékában (feuclite Tracliyt- 
Felsspalteii des Bezsán-waldes bei Déva). Fissidens exili's Hedw. 
Finyikur erdő Déva m. (Wald Fínyikur bei Déva). Fisddens 
decipiens De Not. Boicza, Algyógy, Sznrdnk-szoros (Tal-Eiige). 
Ceratodon pnrpureus (L.) Brid. var. flavisetus Limpe. Szurdiik- 
szoros (Tal-Euge), Hosszúaszó (Langental). Grimmia funalis 
(ScHWÁGR.) SCHIMP. Pareng hegység Girsea csúcsa (Gipfel Girsea 
im Pareng Gebirge). Amphoridium Mougeoti <Br. eüR) SCHIMP. 
Szmduk-szoros (Talenge Szurduk) és (und) Giirahoncz Arad me- 
gyében (im Com. Arad). Foniinalis gracilis LiNDB. Szurduk-szoros 
a Zsil folyóban. (Zsil Fliiss in dér Talenge Szurduk). 
3Iáírócsv Dietz S. Az elszalagosodás. (Die Fasciation) 1 c. 
p G8— 72. M. bot. lap. 158—159 old. (Vgl. Seite 158—159 
dér Uug. bot. Bl.) 
Tuzsott János Adalékok Magyarország fosszil flórája isme- 
retéhez (Beitráge zűr Kenntniss dér fossilen Flóra Ungarns). 1. c. 
p. 73 — 75. 
Két kövület meghatározása, 
melyek közül az egyik (Buda- 
keszröl)egy Cupressoxylon cso- 
portbeli, a másik (Balaton Kö- 
vesdröl) Hmucario-typusbeli 
fának bizonyúlt. 
! Determination zvveier fossi- 
j ler Hölzer eines (von Buda- 
I kész aus dér Gruppé von Cup- 
I ressoxylon, eines ivon Balaton 
j Kövesd) vöm Typus dér Amu- 
carien. 
Staub Jlóricz : F. Pax : Grundzüge dei- Pflanzenverbreitung 
in den Karpathen. I. Bánd. Referátum. Növényt. Közt. I. (1902.) 
2. fűz. melléklet p. 1 — 29. 
Pax művének magyar kivo- 
natát elkésziteni, érdemes mun- 
ka volt, mert a Kárpátok flórája 
iránt érdeklődök közöl bizonyá- 
ra nem mindenkinek áll mód- 
jában az eredetit megszerezni. 
Az ügyesen megszerkesztett 
czikkben megtaláljuk körülbelül 
mindazt, a mi érdekeset s fon- 
tosat Pax müvéből ki lehetett 
vonni. 
A ref. de még a szerző 
egyik-másik állításával ugyan 
nem érthetünk egyet, igy p. 
0. nem oszthatjuk a referens 
azon állítását, hogy Pax a 
magyar florisztikus szerzőkről 
I Fs lag im Interessé jener 
I ungar. Botaniker, die sich für 
die Flóra dar Karpathen inter- 
ressieren, einen ungar. Auszug 
des Pax-schen Werkes zu ver- 
öífentlichen und Ref. löste diese 
Aufgabe mit vielem Geschick, 
indem er in Form eines Refe- 
rates so ziemlich alles Wich- 
tige und Interessante, was dem 
Pax-schen Werke zu entnehmen 
war, in gedrángter Kürze wie- 
dergab. 
Mit einigen Behauptungen 
des Ref. ja selbst des Verf.’s 
sind wir nicht einverstanden, 
so können wir uus z B. dér 
Ansicht des Refl dass Pax 
in seineni oben genannten Wer- 
