3i8 
pressae, subtorulosae, glandiiloso-pubescentes. — Species média 
inter priorem (Desertic.) secimdamque generis (Moiitic.) sectionem“ 
(DC. 1. c. 449). 
Species in ditionibus traiisalpinis H. ylutinosae vicaria 
varietatibus multis abimdat. 
(Folytatása következik. — Continuabitur.) 
A herbáriumok történetéhez. 
Zűr Geschichte dér Herbare. 
Irta; Alföldi Flatt Károly (Budapest). 
(Folytatás. — Fortsetzung.) 
Ratzenbergbr Gáspárnak 
ezt a herbáriumát igen részle- 
tesen és igen jól megirta Dr. 
Kessler Hermáim Frigyes 
Cassel-i polgári-iskolai tanár: 
„Das álteste und erste Herbá- 
rium Deutschlands, im Jahr 
1592 von Dr. Caspar Ratzen- 
berger angelegt, gegenwártig 
nocli im königlichen Museum 
zu Cassel befindlich,“ (Cassel, 
1870.) czimű müvében, melyben 
a történeti bevezetésen kivül 
a rendelkezésre álló csekély 
adatokból RatzbNBERGER élet- 
rajzával is megbirkózott. A her- 
bárium történetének és histó- 
riai értékének körülményes mél- 
tatása s a herbárium berende- 
zésének rövid leírása után a 
benne foglalt növények részle- 
tes felsorolása következik, mely 
egyszersmind a herbáriumba 
beirt összes adatokat (latin és 
német elnevezések, termőhelyi, 
gyűjtési s egyéb bejegyzések 
stb.) is tartalmazza a kötetek 
szerint. Négy rövid index zárja 
be a művet, a melyeknek elseje 
azokat a növényeket sorolja 
fel, a melyeknél Ratzenberger 
lelőhelyeket is emlit, a máso- 
dik azokat a növényeket fog- 
lalja magában, melyeket R. 
Dieses Herbai- des Caspar 
Ratzenberger hat Dr. Her- 
mann Friedrich Kessler, Pro- 
fessor an dér Bürgerschule 
zu Cassel in seinem „Das 
álteste und erste Herbárium 
Deutschlands, im Jahr 1592 
von Dr. Caspar RATZENBERGER 
angelegl, gegenwártig noch im 
königlichen Museum zu Cassel 
befindlich“ betitelten Werke 
(Cassel, 1870.) sehr ausführ- 
lich und sehr gut beschrieben. 
Ausser dér geschichtlichen Ein- 
leitung befasst er sich in die- 
sem Werke auf Grund dér 
ihm zűr Verfügung stehenden 
wenigen Daten auch mit dér 
Lebensbeschreibung Ratzbn- 
BERGER’s. Nach eingehender 
Würdigung dér Geschichte und 
des historischen Werthes des 
Herbars und nach kurzer Be- 
schreibung dér Einrichtung des- 
selben, folgt die ausführliche 
Aufzáhlung dér darin enthalte- 
neu Pílanzen, welche auch die in 
dem Herbai- eingeschriebenen 
Angaben (lateinische und deut- 
sche Benennungen, auf Fund- 
ort, SamraUmg bezügliche und 
soustige Notizen etc.) nach 
den einzelnen Bánden enthált. 
Vier kurze Indexe beschliessen 
