350 
ellepte. Valószínű, hogy ide is Amerikából került, s tekintve 
azt, hogy országunkban utóbb mennyi amerikai lóheremagot vetet- 
tek el, melyben igen gyakran benne van a L. virginicwn magja 
(nagysága miatt abból teljesen ki nem rostálható), valószínű, hogy 
más helyről is elő fog kerülni. 
In Ungarii ziierst von L. Richter bei Csúcsa im Kolozs-er 
Komitate gesammelt (cfr. BoRBÁS 1- c.) faiid ich heuer im Juni 
massenhaft aiif wüsten Plátzen des fiumaner Bahnhofes gégén 
deii Petroleum- Hafen. Da in Ungarn in letzterer Zeit viel ameri- 
kanische Kleesamen angebaut Avurden, in welcheu sehr oft dér 
Same von L. virginicnm 
dieses Uiikraut auch an andereii 
Xicandra pliysaloides (L.) 
Gaertn. Alsó-Fehérmegyé- 
ben. Nagy mennyiségben terem 
Maros-Gombos község maros- 
parti berkében s a keritések 
mellett levő gazos helyeken 
számos ruderalis gyom társa- 
ságában. Torday. 
Viola Aetolica Boiss. & j 
Heldr. Montenegróban. Eddig 
csupán Görögország északi ré- 
szeiből s a határos hegységek- i 
bői volt ismeretes. 1886-ban a j 
montenegrói Lovcen hegyen — 
tehát egy nagyon északra eső I 
termőhelyen — fedeztem fel. j 
iUiután ez a termőhelye : a 
bükkerdőnek a Njegus felé eső 
széle szorosan a dalmát határon 
fekszik, lehetséges, hogy ez a 
déli faj osztrák földön, vagy a | 
megszállt tartományokban is ; 
előfordul. Május 17-én teljes 
virágzásában találtam körülbelül 
1400 ni. tengerszínfeletti ma- 
gasságban. BecKER W. helye- 
selte meghatározásomat, mely 
néven évek óta őrzöm herbá- 
riumomban. 
Berka az llm mellett 1902. ■ 
okt. 24. I 
Bornmüller J. | 
a ist, ist es wahrscheinlich, dass 
Orten aufgefuuden werden wird. 
Degen. 
Nicandra pliysaloides (L.) 
Gaertn. im Comitate Alsó- 
Fehér. Sie Aváchst in grosser 
idenge in dér Au am Ufer dér 
IMaros und lángs den Záunen 
im Dórié Maros-Gombos in Ge- 
sellschaft vieler Ruderalun- 
kráuter. Torday. 
Viola Aetolica Boiss. & 
Heldr. in Montenegró. Bisher 
nur aus Nord-Griechenland und 
den angrenzenden Gebirgen be- 
kannt, begegnete niir i. J. 1886 
auf montenegrinischem Bódén 
am Lovcen, alsó an einem weit 
nach Norden vorgeschobenen 
Standorte. Da die Fundstelle, 
dér uutere (Buciién-) Wald- 
rand bei Njegus, hart an dér 
dalmatinischen Grenze liegt, 
dürfte sich diese südliche Art 
auch auf oesterreichischem Bó- 
dén bezw. im Occupationsgebiet 
vorfiiulen. Ich traf sie am 17. 
Mai in voller Bliite in etwa 
1400 m. Seehöhe. W. BecKBR 
bestátigte meine Bestimmung, 
uiiter Avelchem Nainen ich sie 
seit Jahren im Herbar hegen 
habé. 
Berka a. llm, 24. Oct. 1902. 
J. Bornmüller. 
