354 
Páter Béla: „Gazdasági 
Növénytan, I. rész“ ; ismertette 
és a gazda közönség figyel- 
mébe melegen ajánlotta Thaisz 
Lajos. 
Péteríi 3Iárton : „A ma- 
gyai’országi Wehia fajokról" 
előterjesztette SCHILBERSZKY 
Károly. 
Sinionkai Lajos : a) „A 
Nonne-tö *) fajai, fajváltozatai 
és fajtái liazánkban' ; h) Újabb 
adatok Budapest növényzetének 
ismeretéhez." (Mindkettőt bő- 
vebben fogjuk ismertetni. 
Szerk.) 
Staub Móricz : a) „Uj bi- 
zonyiték a Níjmphaea thernia- 
lis DG. magyar honosságához" ; 
h) „Megjegyzések a „Magyar 
Botanikai Lapok" 9-ik számá- 
ban foglalt egyik bírálatra. 
Gabnay Feremz : „A gya- 
logfenyö boróka {Juniperus 
comiminis'. életkora és méretei." 
G. előadása megerősíti azon 
ismert tényt, hogy a Juniperus 
hazánkban nemcsak bokorrá és 
kis fácskává, hanem erőteljes 
törzsű nagy fává is felnő. 90 
éves korú fák nálunk ritkaság 
számba mennek ugyan, de nem 
unikumok. A szentkereszti püs- 
pöki uradalomban, az uralkodó 
család csepelszigeti magán bir- 
tokán s a gödöllői parkban 
vannak 6 — 10 m. magas s egé- 
szen 15 cm. vastagsággal biró 
törzsek alkotta egész csopor- 
tok, a környék tuskói pedig 
arról tanúskodnak, hogy az 
ennél vastagabb törzseket már 
^ L. V. Thaisz legt das Werk 
Béla Páter’s „Gazdasági nö- 
vénytan I. rész." (Landwirt- 
schaftliche Botanik I. Teil) vor, 
welches den ungarischen Land- 
wirten warm empfohlen [.wird. 
K. ScHiLBERSZKY legt eine 
Arbeit M. Péterfi's „Über die 
ungarischen Weisia Arten" vor. 
L. Siinonkaí hált eiiien 
Vortrag „Über die Arten, Un- 
terarten und Formen dér Gat- 
tung Xonnea in Ungarn", fer- 
ner über „Neuere Beitráge zűr 
• Kenntniss dér Flóra von Buda- 
pest." (Wird s. Z. ausíührlich 
referiert werdeii. Red.) 
Moritz Staub hált einen 
Vortrag über „Neuer Beweis 
zum ungarischen índigenate dér 
Nymphuea tliermalis DG. und 
reflectiert zum Schlusse auf 
ein in dér 9. Nr. dér M. B. L. 
erschienenes Referál. 
Dér Vortrag Gabnay ’s 
.,Über die Lebensdauer und 
Dimensioneu des Wachholders" 
{Juniperus eommnnis). be- 
kráftigt die bekannte Tatsache, 
dass dér Wachholder in Ungarn 
uicht nur zu Strauch- oder kleine 
Baumhöhe, sondern zu dick- 
stáinmigen liohenBáunien heran- 
wáchst. Ein 90-jáhriger Stamm 
gehört zu Seltenheiten, ist aber 
kein Unicum. Auf dem bischöf- 
lichen Besitze zu Szentkereszt, 
auf dem Privatbesitze dér re- 
gierenden Familie auf dér 
Gsepel-Insel und im gödöllöer 
Park stehen ganze Gruppén 
von 6 — 10 m. liohen und bis 
15 cm. dicken Stámmen, die 
in dér Umgebung vorfindba- 
ren Strünke bezeugen aber, 
Nonne-tö — gyá.szoska, Nonnea Med. 
