387 
zott megjegyzések is közölve 
vannak. 
A herbárium körülményes 
czímlapja tartalmára nézve ha- 
sonlít a casseli herbáriumnál 
közlötthez. 
Minket magyn rókát különö- 
sen érdekel, hogy e herbárium- 
ban két magyar növénynévvel is 
találkozunk, u. m : „Fructus 
(Sorhus domesüca L.) Uugaris 
Berldnyefa dicitur“. „Fructum 
{Scrhns ancuparia L.) Ungari 
vörös herhinye“ (a verbum hiány- 
zik) 
A 104-ik oldalon a (iranmn 
Gnidiinn-nk\ {Daphne Meze- 
reumj említi, hogy a magyar 
és lengyel orvosok többféle or- 
vosságül használják. (A szer- 
zőnek Zahn Gusztáv úrnak szi- 
ves közlése). 
(Folytatása következik.) 
yipró közleménjek. ~ 
Pedicularis Grisebacliii 
Wettst. Szerbiában. 
'P. comosa Pbtrovic. Flóra 
agri Nyssani 1802, 647. old., 
a mennyiben a Suva Planinán 
termő növényt érti). Reiser 
Othmár múzeumi őr Nis mel- 
lett a Suva Planinán a Pedicu- 
laris comosa rokonságából a P. 
Grisehachii-t gyűjtötte. Valódi 
P. comosát Szerbiából a Stara 
Planiná-ról (Mirica-Karaula) lát- 
tam, a hol ugyancsak Reiser 
úr szedte 1899-ben. Degen. ' 
eren Daten, folgt eine sys- 
tematische Aufzáhlung dér Na- 
men dér im Herbar befindli- 
chen Pflanzen nach Zahns 
Bestimmung, bei jeder sind 
auch die durch Ratzenberger 
an sie geknüpften Beme)’kungen 
mitgetheilt. 
Das aus führliche Ti fel blatt 
ist dem Inhalte nach ánlich mit 
jenem, welches bei dem casseler 
Herbar mitgetheilt wurde. 
Uns Ungarn iutercssirt be- 
sonders, dass wir in diesem 
Hea’bar auch zwei ungarischen 
Pflanzennamen finden, u. z. .• 
„Fructus {Sorhus domesüca L.) 
Ungaris herkinyefa dicitur,“ 
j uud „Fructum {Sorhus cmcupa- 
\ ria L.) Ungari 1 oVos herkinye“ 
(fehlt das verbum). 
Auf dér 104-ten Seite wird 
bei Granum Gnidium {Dagjhne 
Mezereum) erwáhnt, dass das- 
selbe durch die ungarischen 
und polnischen Arzte als ver- 
schiedenartige Arzneimittel ver- 
wendet wird. (Freundliche Mit- 
theilung des Autors Herrn Gus- 
, táv Zahn. ) 
(b'ortsetzung folgt.) 
Klcine l/litteilungen. 
Pedicularis Grisebachii 
Wettst. in Serbien. 
(P comosa Petrovic, Flóra 
agri Nyssani 1882, p. 647 quoad 
plantam in monte Suva Planina 
iiascentem). Die von Herrn Cus- 
tos 0. Reiser i. J. 1899 auf 
dér Suva Planina bei Nis gé- 
sámra elten Exemplare gehören 
zu P Grisebachii WETTST- 
Echte P. comosa L. sah ich von 
dér Stara Planina (Mirica Ka- 
raula) lég. 0. Reiser 1899. 
Degen. 
