389 
nében) történt megszerzése, mely 
intézkedés által szakférfiaink 
ezentiíl könnyebben fognak ezen 
reánk nézve nagyfontosságií 
gyűjteményhez férhetni, továbbá 
PÉTERFI Márton jeles bryolo- 
gusunk moh-gyiijteményének 
megvásárlása ; a többi beszer- 
zés s az intézet személyzete 
által az 1900. év folyamán vég- 
zett 147 botanikai kii’ándiilás 
a vezető oly körültekintéséről s 
a személyzet oly szorgalmáról 
tanúskodik, mely az intézet 
nagyon örvendetes fellendülését 
jelenti. 
Kümmerle Jerő Béla : 
„Adatok az ernyös virágzatnak 
anatómiájának ismeretéhez." 
Növényt. Közi. I. (1902) p. 
123 — 138 tíz eredeti rajzzal. 
L. M. B L. I. p. 190—191 
Beriiátsky Jenő: „A futó- 
homok növényzete a Keleti Ten- 
gerpartvidékén. Növt. Közi. 
I. (1902j p. 139-147. Egy 
rajzzal. 
Nagy vonásokban jellemzi 
a Keleti tengerpartvidék ho- 
niokflóráját s hasonlítgatja a 
magyar Alföldével. A czikk 
némely állításával, igy p. o. „a 
magyar Alföld futóhomok növé- 
nyei nagyrészt vándornövé- 
nyek* „az Atriplex litorale. . . 
nálunk nem fordul elő" nem 
érthetünk egyet. 
Hollós László ; „Adatok 
a Kaukázus gombáinak ismere- 
téhez.* Növényt. Közi. 1.(1902) 
p. 147 — 155. 
Szerző felsorolja az 1898. 
év jul. — aug. hónapjában a 
Kaukázusban gyűjtött 162 
sium (gégén Formol-Praepara- 
te) eingetauscht wurde; clurch 
welchen Schritt diese für uns 
áusserst vichtige Sammlung 
leichter zugánglich gemaclit 
wird, ferner des Moosherbars 
unseres tüchtigen Bryologen M. 
PÉTERFI ; auch die übrigen 
Acquisitionen und die vöm Per- 
sonale wáhrend eines Jahres 
unternommenen 147 botan. Ex- 
cursionen bezeugen von einer 
Umsicht dér Leituug und einem 
Fleiss des Personales, welcher 
einen ganz erfreulichen Auf- 
schwung dér Anstalt bedeutet. 
Eugeii Béla Küuiiuerle : 
„Beitráge zűr Anatomie dér 
Umbelliferen.“ Növényt. Közi. 
I. 1902) p. 123—138 mit 10 
Őrig. Abbildungen. Vergl. Magy. 
bot. Lap. I. p. 190—191. 
Eugeii Bernátsky ; „Die 
Flugsandvegetation an dér Küs- 
te dér Ostsee." Növt. Közi. I. 
(1902.) p. 139—147. Mit Ab- 
bildímg. 
Schildert in grossen Zügen 
die Dünenvegetation dér Ost- 
see und vergleicht sie mit dér 
Sandflora des ungar. Tieflandes. 
Mit einigen Behauptungen, z. 
B. dass die Flugsandpflanzen 
des iingar. Tieflandes zum 
grossen Teil Wanderpflanzen 
seien und dass Atriplex litorale 
bei uns nicht vorkomme, kön- 
nen wir uns nicht einverstan- 
den erkláren. 
Lad. Hollós : „Beitráge zűr 
Kenntniss dér Pílze des Kau- 
kasus.“ Növényt. Közi. I. (1902/ 
p. 147—155. 
Anfzálung dér vöm Verf. 
iu den Monaten Juli und Aug. 
1898 im Kaukasus gesammel- 
