24 
kert és intézet igazgatójának 
tiszteletére, aki a ma élő bo- 
tanikusok között a legnagyobb 
érdemeket szerezte a Kárpátok 
dórájának kikutatása terén. 
A Viola Paxiana- 1 Gürtler 
Kornél kolozsvári tud. egy. 
botanikus kerti fökertész hozta 
magával 1908-ban a Bullea-tó 
lelett levő lejtőkről, miközben 
ott nagyobb tömegben V. al pinát 
gyűjtött. Ezek között több 
példány V Paxiana- 1 is sze- 
dett, melyre a gyűjtött anyag 
rendezése közben Zsák Z. lett 
figyelmes, aki a V. alpi na -k 
között egyes példányokban 
V. alpina és V. declinata 
valószinű keverékét ismerte fel. 
A megvizsgált három pél- 
dából kettő megfelel az előbb 
közölt diagnózisnak, a harma- 
dik azonban közelebb áll a 
V. alpina- hoz, amennyiben a 
szárinternodiumok rövidebbek, 
a pálhalevelek kevésbbé osz- 
tottak és a csészelevelek is 
kevésbbé kihegyezettek, a V. 
alpina- tói azonban a határo- 
zottan kifejlődött internodiumok, 
a nagyobb pálhalevelek s a 
levéllemez hosszasan ovális 
alakja megkülömbözteti s való- 
színűleg egy a V. alpina-v al 
való visszakereszteződést szem- 
léltet. 
A növény eredeti termő- 
helyén mindenesetre igen ritka ; 
Zsák Z. 'úr 1910. júliusában 
megpróbálta ott ismét felta- 
lálni, de a legszorgosabb ke- 
resés sem vezetett eredményre. 
taniscben Institutes und Gar- 
tens dér Breslauer Universitát r 
dér sich unter den jetzt leben- 
den Botanikern die grössten 
Verdienste um die Erforschung 
dér Karpathenflora erworben 
hat. 
Viola Paxiana wurde von 
Kornél Gürtler, Obergártner 
des Kolozsváréi' botanischen 
Gartens, i. J. 1908 gelegentlich 
Einsammelns einer grösseren 
Menge von Viola alpina auf 
den Abhángen ober dem Bullea- 
See in mehreren Exemplaren 
mitgebracht und beim Ordnen 
des Materiales von Z. Zsák als 
mutmasslicher Bastard zwi- 
schen Viola alpina u. declinata 
erkannt. 
Von den mir untersuehten 
drei Stücken entsprechen zwei 
dér oben gegebenen Diagnose, 
eines aber steht dér einen 
Stammart Viola alpina náher, 
indem die Stengelinternodien 
kürzerylie Nebenblátter weniger 
geteilt und die Sepalen auch 
weniger zugespitzt sind, es ist 
aber von V. alpina durch deut- 
lich entwickelte Internodien, 
grössere Nebenblátter und die 
lánglich ovale Form dér Blatt- 
spreite versebieden und stellt 
wahrscheinlich ein Rückkreu- 
zungsprodukt des Bastards mit 
T r . alpina dar. 
Die Pflanze ist jedenfalls 
auch an ihrem Btandorte sehr 
selten ; ein im Monate Juli 
1910 von Herrn Z. Zsák unter- 
nommener Versuch, sie an 
dem angegebenen Standorte 
wiederzufinden, war trotz auf- 
merksamsten Suchens von kei- 
nem Erfolg begleitet. 
