27 
területen gyűjtöttem én legtöbbször Riccia- kát. Napfényt eleget 
kaphattak, de viszont a fiatal fűzfacsemeték vetett árnyéka miatt 
mégse száradhatott ki az iszap, ezért mindig kissé nyirkos maradt. 
Idősebb, pl. már 1 — iy 2 m. magas, avagy még magasabb ily fiata- 
los füzesben nem igen leltem Riccia- kát, ami érthető, mert itt már 
az iszap több esztendős feltöltődés révén jött létre, ahol már 
tulajdonképpen nem is iszap, mint inkább föveny van, s ez már 
mindig száraz a felületén. 
Riccia- kát elsősorban ott leltem, ahol természetesen a kiszá- 
radásnak a thallus nem volt kitéve. Mert a hőfok még ősszel is 
igen tekintélyes ! Pl. Makó mellett a Maros parton, fövenyen vege- 
táló egy Bryum caespiticium-gyep, 1906 okt. 7-én derűit időben 
d. u. 1 órakor, amikor a levegő — j— 24 C° volt — ugyanakkor — |— 37 
C°-ot mutatott, s egy arasznyira e gyeptől ugyanannak a mohá- 
nak egy, füvek közt, árnyas helyen levő gyepe : —(—34 C°-ot ! 
Avagy pl. a « Karika-töltés »-en egy Brachythecium salebrosum- 
gyep a töltés oldalán -[-23 C°-ot mutatott, míg lentebb, ugyan- 
annak a mohának homokon levő gyepe —(—3 1 C°-ot, amikor a 
levegő hőfoka — |— 21 C° volt (1906 okt. 20-án, derült idő, d. u. V 2 2 
órakor). Vagyis, ami különben ismeretes, a homok rendkívül köny- 
nyen veszi be és vezeti tovább a meleget, így a Riccia knak is 
tehát megfelelő, védett helyről kell gondoskodni, illetőleg ott jut- 
nak kifejlődésre, ahol megvédik a körülmények thallusát a kiszá- 
radás ellenében. 
A Riccia Frostii- 1, sajnos, csak egyetlenegy, de szép roset- 
tában gyűjtöttem; Schiffner professor űr szerint: «sie ist dórt 
gewiss nicht selten am Standorte» (in litt. ad me) — erre azon- 
ban visszaemlékezni most már egyáltalában nem tudok. 13 ) 
* * 
Végül az alábbiakban összeállítom a hazánkból kimutatott 
Riccia- fajok sorozatát, amelynek ritkább tagjai felfedezése Dr. 
Degen A., |Dr. E. Levier, |Lojka H., Péterfi M., Dr. V. Schiff- 
ner, fSiMONKAi L. és F. Stephani — nevéhez fűződik. 
1. Riccia Bisehoffii Hübener 
« « var. cilnfera (Link) 
2. Riccia papillosa Moris 
3. Riccia ciliata Hoffmann 
« « var. epilosa Warnstorf 
4. Riccia intumescens (Bisch.) Heeg 
5. Riccia bifurca Hoffmann 
6. Riccia glanca Linné 
« « var. maior Linuenberg 
I3 ) Mellékesen jegyzem meg, hogy Makó mokílórájában leírtam Tortula 
mralis var. fúlva, a prioritásra nem tarthat számot, mert amint ké3őbb rájöt- 
tem, ez a név csak synonymája J. Podpera cc/o. rufoneurav - jának (in Bryotheca 
Bohemica No. 323.) 
