143 
kéről, tehát délkelet felől kap- 
ták. Az előtte felszólaló Lkn- 
gyel Géza tagtárs megjegzé- 
seihez hozzáfűzi, hogy amit 
az előadó dolgozatában a szó- 
ban levő kritika ellenére a 
Festuca amethystina és vagi- 
nata, Cuviera (Elymus) caput 
medusae és Póllinia- ról ismé- 
telten állít, az a mostani isme- 
reteinkkel szintén ellenkezik. 
Mert az előadó szerint eme 
fajok elterjedési területének 
körülbelül keleti részébe esik 
az Alföld, holott pl. a Póllinia 
Gryllus a Balkánon, Kis-Azsián, 
Kaukázuson keresztül egészen 
az Indusig terem. A Cuviera 
(Elymus) caput medusae más 
az előadótól felsorolt növénnyel 
együtt egyáltalában nem terem 
az Alföldön, hanem nálunk a 
Balkánon növő (egyesek szerint 
alfajnak tartott] C. aspera 
terem. A Festuca amethystina 
és vaginata egymás mellett 
való említése csakis tévedés 
lehet, akár a Hőst elavult 
F. amethystina- ját, akár Linné 
faját gondolta is alatta az elő- 
adó. (Jávorka.) 
3. Dr. Paál Árpád «M nö- 
vények fény érzékelése* czímen 
tart előadást. 
phisck wichtigeren Arten gegen- 
iiber, welche aus den östliche- 
ren Teilen dér Balkanhalbinsel 
und aus dér Umgebung des 
Schwarzen Meeres, alsó aus 
Südosten herstammen. Die Zahl 
dieser Arten dürfte in die 
Hunderte gébén. Er fügt den 
Ausführungen Dr. Lengyel’s 
hinzu, dass das, was dér Vor- 
tragende entgegen dér in 
Kede stehenden Kritik über 
Festuca amethystina und vagi- 
nát a, Cuviera caput medusae 
und Póllinia wiederholt be- 
hauptet, aucb mit unseren heu- 
tigen Kenntnissen im Wider- 
spruche stebt. Xaeh dem Vortr. 
falit das ung. Tiefland bei- 
láufig in den östlielien Teil 
des Areales dieser Arten, wáh- 
rend Póllinia Gryllus doch 
über den Balkan, Klein-Asien 
und den Kaukasus bis zum 
Indus vorkommt. Cuviera (Ely- 
mus) caput medusae u. andere 
vöm Vortr. erwahnte Arten 
kommen im ungar. Tieflande 
überhaupt nicht vor ; die er- 
wahnte Art ist bei uns durch 
die auch auf d. Balkan vorkom- 
mende C. aspera vertreten 
(welche einige Autoren als 
Unterart unterscheiden.) Die 
Anführung von Festuca ame- 
thystina u. vaginata nebenein- 
ander kann nur auf einem Irr- 
turne beruhen, sowobl wenn es 
sieh um die veraltete HosT’sche 
als aucb wenn es sich um die 
LiNNÉ’sche F. ameth. handelt. 
(Jávorka.) 
3. Árpád Paál balt einen 
Vortrag « Über die Lichtem- 
pfindung dér Pflanzen .» 
