tes. mtegra. Capitula ovato-oblonga apice constricta, 10 — 12 mm. 
longa et 5( — 6) mm. lata. Squamae anthodii pallide virides, nervoso- 
striatae, adpresse canae. Appendices seriei intimae squamarum 
ovatae, squamarum caeterum in apiculum bruneum minutum bre- 
vissimum íigidum acutato productae, margine decurrentes bruneae, 
pectinato-fimbriatae, fimbriis bruneis, utrinque 5 — 7. Corollae roseae, 
marginales vix radiantes. Aehenia X 1 2 — 3 mm. longa. Pappus albi 
dús 1 mm. longus vei nullus. 
Habitat in Románia. Prope oppidum Bariad in monte 
«Dealul-Mare». Lesi m. 7 Aususto. a. 1912. In memóriám divi 
Josefhi Szabó 1 ) dicata. 
Átmeneti alak a C. jurineae- 
folia Boiss. és a C. micrantlios 
Omel. között. Termete, a leve- 
lek alakja, a fészekpikkelyek 
függeléke, a virágok színe és 
a néha hiányzó bóbita a C. 
jurineaefolia - hoz teszi hason- 
lóvá. 
A C. micranthos-hoz közele- 
dik az aránylag kisebb fészek- 
ben, a fészekpikkelyek alakjá- 
ban, valamint ezeknek hegyén 
található barnás foltban, a roj- 
tok nagyobb számában és a bó- 
bita legtöbbszöri jelenlétében. 
Külsejében megeg} r ezik a C. 
pallida-rhenana-v&\. de ettől fél- 
akkora nagyságú fészke, a ci- 
hák kisebb száma, s a virág 
színe által határozottan meg- 
különböztethető. 
A C. rhenana X jurineaefolia- 
tól is megkülönböztethető, mert 
fészkei kisebbek és megnyult- 
tojásdad vagy hengeres ala- 
kúak. fészekpikkelyei pedig 
keskenyebbek és hosszabbak, 
mint a C. rhenana X jurineae- 
folia hibridnél. 
Eine Uebergangsform zwi- 
schen C. jurineaefolia und 
micrantlios. lm Wuchse, Blatt- 
form, Schuppenanhangseln, Blü- 
tenfarbe sielit sie dér C. juri- 
neaefolia ahnlich, mit dér sie 
auch den oft fehlenden Pappus 
géméin hat, dér C. micrantlios 
wieder náhert sie sich durch 
die verháltnismássig kleineren 
Blütenköpfchen,Form dér Köpf- 
chenschuppen, den bráunlichen 
Fleck. dér sich unter dér Schup- 
penspitze bemerkbar maciit, 
durch die grössere Zahl dér 
Anhángselfransen und durch 
den hie und da doch entwick- 
kelten Pappus. In dér Tracht 
dér C. pallida-rhenana ánhlich, 
aber durch halb so grosse 
Köpfchen, geringere Zahl dér 
Anhángselfransen u. die Bliiten- 
farbe verschieden. 
Von C. rhenana X jurineae- 
folia unterscheidet sie sich 
durch kleinere, etwas lángere, 
eifömige oder walzliche Köpf- 
chen ; auch sind ihre Köpfchen- 
schuppen lánger a Is jene des 
genannten Bastardes. 
Ú Auctoris operis «Heil- und Nahrungsmittel, Farbstoffe, Nutz- und Haus- 
geriite. welclie die Őst- Románén, Moldauer etc. aus dem Ptlauzenreiche gewin- 
nen» (Flóra 1863). 
